ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 580, 2012-03-11 10:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק בית הדין לעבודה (תיקון מס' 39), תשע"א-2011, בקשה לרביזיה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הרביזיה.

דוד רותם: אני ביקשתי את הרביזיה.

דוד רותם: בעד קבלת הרביזיה – פה אחד הרביזיה התקבלה יש לנו נוסח מוסכם.

נעמה מנחמי: מוסכם, זאת מילה רחבה.

דוד רותם: מוסכם עלי.

נעמה מנחמי: האמת שהיו לנו עוד כמה שינויים שהתבקשו על ידי הממשלה הבוקר ואנחנו נעבור על הכול.

דוד רותם: אם הממשלה ביקשה, אני מסכים.

דוד רותם: מה שהממשלה מבקשת, אני בעד.

נעמה מנחמי: שלא יובן לא נכון מהפרוטוקול.

דוד רותם: יובן טוב מאוד מהפרוטוקול.

אורי מקלב: נעשה ונשמע.

נעמה מנחמי: חידוד קטן.

נעמה מנחמי: התחלנו לשבת על נוסח החוק ויש כמה הערות שהן יותר ניסוחיות.

נעמה מנחמי: הדברים עליהם התקיים דיון, אנחנו כן נעלה אותם.

נעמה מנחמי: בסעיף 5 שעוסק בהחלפת סעיף 10 שעניינו מינוי נציגי ציבור, אנחנו הוספנו את המשפט: "כשיר להתמנות לנציג ציבור גם מי שמתקיימים לגביו כל אלה".

נעמה מנחמי: בפסקת משנה (1) כתבנו: "שהוא בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד או בפעילות בתחום משפט העבודה, יחסי עבודה, רווחה, ביטחון סוציאלי, כלכלה או מינהל ציבורי לרבות ניסיון בהוראה או במחקר בתחומים אלה במסגרת קודמת".

נעמה מנחמי: אני מבינה שאין התנגדות לנוסח.

נעמה מנחמי: התקיים דיון לגבי זה.

דוד רותם: בין מי למי היה דיון?

נעמה מנחמי: בין כל מיני גורמים.

נעמה מנחמי: כרגע אין מחלוקת.

נעמה מנחמי: לגבי הנושא של הליכים תלויים ועומדים.

נעמה מנחמי: בפסקה (ג) – אנחנו עדיין בפסקה (ג) של סעיף 10 אותו אנחנו מחליפים – אומרת: "היו תלויים ועומדים נגד אדם הליכים בעבירות כאמור בסעיף קטן (ב)(2) או (3), רשאים שר המשפטים ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה לדחות את החלטתם לעניין מינויו עד לסיום ההליכים נגדו.

נעמה מנחמי: בסעיף זה – הליכים, החל מחקירה".

נעמה מנחמי: נוכח הקשיים שהיו למשטרת ישראל לברור בין המידע שהיא רשאית לתת ומידע שהיא לא רשאית לתת, היושב ראש ביקש בדיונים הקודמים שהסעיף הזה ייכנס לתוקפו בתנאי מסוים.

נעמה מנחמי: ההסכמות האחרונות הן שהוא ייכנס לתוקפו בתוך תשעה חודשים מיום תחילתו של החוק.

אורית זוארץ: לא, זה לא מה שאנחנו אומרים.

דוד רותם: זה לא מה שאתם אומרים?

אורית זוארץ: זה רק באיזה מקום למקם.

דוד רותם: המוסכם היה תשעה חודשים.

אורית זוארץ: אין מחלוקת לגבי תשעת החודשים.

אורית זוארץ: אני רוצה שבאמת תשעת החודשים יהיו בנקודה שמפריעה לאדוני, דהיינו שבמשך תשעה חודשים לא יעבור מידע מהמרשם הפלילי על הליכים פליליים תלויים ועומדים.

אורית זוארץ: זה לא אומר שהסעיף הזה לא ייכנס לתוקף.

אורית זוארץ: הסעיף הזה הוא סעיף שמדבר על עצם היכולת לדחות הכרעה לגבי נציג ציבור, אם תלוי ועומד נגדו הליך.

אורית זוארץ: לא זאת הנקודה.

אורית זוארץ: הנקודה היא באמת שלא יעבור המידע הפלילי וזה לדעתי צריך להיות באיזושהי הוראת מעבר בסוף, בסעיף הוראות המעבר, שתשעה חודשים לא יעבור מידע לגבי הליכים תלויים ועומדים.

אורית זוארץ: אני חושבת שזה נוגע בדיוק בלב הנקודה שהטרידה את אדוני ולא מייצר גם כאן הסדר עודף.

נעמה מנחמי: הנוסח שהוצע הבוקר על ידי הממשלה אומר: "לא יימסר מידע על הליכים תלויים ועומדים כאמור בסעיף 10(ג) במשך תשעה חודשים מיום תחילתו של חוק זה".

דוד רותם: בסדר.

נעמה מנחמי: הערה נוספת שנובעת בעיקר מהערה לנוסח החוק היא האם כדאי להבהיר את נושא הפסקת הכהונה של נציג ציבור שהפסיק להתקיים בו תנאי מן התנאים לסוף סעיף 10 או לסעיף 10 במקום לסעיף 15א(א).

נעמה מנחמי: ככל שיש לכם התנגדות מאוד מהותית שזה יעבור.

אורית זוארץ: השאלה מה המשמעות של זה, כי לכאורה יוצא שלכתחילה הוא מאבד את הכשירות שלו וזה לא נראה לי.

נעמה מנחמי: האמת היא שכרגע, כפי שסעיף 15א כתוב, שזה ביטול כשירות, שזה מה אנחנו הערנו, זה בעינינו בעייתי כי ביטול כשירות עשוי להתפרש כביטול מלכתחילה, מה שכמובן תהיה לו השפעה על הליכים בהם הוא היה.

נעמה מנחמי: לכן הצענו נוסח של הפסקת כהונה.

נעמה מנחמי: איפה למקם את זה, זה לא נראה לי מספיק קריטי.

נעמה מנחמי: אני אשאיר את זה לנסח החוק להחליט, אם זה מקובל עליכם.

אורית זוארץ: בסדר.

נעמה מנחמי: אנחנו הבהרנו בסעיף 15א שמיד נגיע אליו, שזאת הפסקת כהונה ולא ביטול כהונה.

אורית זוארץ: בסדר גמור.

נעמה מנחמי: בסעיף 14 שעניינו סיום משפטים, אנחנו מבהירים בסופו שלא תינתן אפשרות לנציג ציבור להשלים פסקי דין או לכתוב פסקי דין בעניינים בהם הוא שמע את הדיון אם הוא הועבר או הושעה מכהונתו כפי שכבר היה כתוב והוספנו: אם הופסקה כהונתו על פי סעיף 15א.

נעמה מנחמי: לסעיף 15(ד).

נעמה מנחמי: אלה ענייני נוסח אבל אני אישית לא חושבת שיש עם זה בעיה מאחר שסעיף (ט) כבר מבהיר במפורש שיחולו על הליך בירור כאמור הוראות סעיף זה החלות על בירור תלונה.

נעמה מנחמי: לא נראה לי קריטי אם זה יהיה בירור תלונה או בירור ההליך.

נעמה מנחמי: אני מציעה להשאיר את זה לנוסח החוק.

אורית זוארץ: אם אנחנו מדברים על זה, הייתי עושה גם תיקון ב-16א(א)(2) כי כאילו יוצא שהסמכות של הוועדה לעניין נציגי ציבור היא רק לברר תלונות והאמת היא שזה דווקא לא מתיישב עם הסמכות של ליזום הליך.

נעמה מנחמי: 16א(א)(2) מברר תלונות.

נעמה מנחמי: גם שם לדעתי צריך לסדר את זה נוסח שזה גם לקיים הליכים לבירור תלונות.

דוד רותם: לברר תלונות, זה נכון.

דוד רותם: גם כשהוועדה מחליטה לבדוק, היא הגישה את התלונה לעצמה.

נעמה מנחמי: כאמור, זה עניין של נוסח.

נעמה מנחמי: נבדוק את הנושא הזה.

נעמה מנחמי: כנ"ל לגבי סעיף (ט), הערת נוסח אבל מאחר שהיא הועלתה ונדונה, אני כן רואה לנכון להתייחס אליה.

נעמה מנחמי: אני לא רואה את החובה לכתוב כאן "מבלי לגרוע מהוראות סעיף זה" כי בעיניי הסעיף מספיק ברור.

נעמה מנחמי: גם אם לא נכתוב מבלי לגרוע מהוראות סעיף זה, הסמכות של הוועדה היא מספיק ברורה.

אורית זוארץ: אני מסכימה.

אורית זוארץ: זה עניין שגם הייתי משאירה אותו לנוסח.

אורית זוארץ: אני חוששת מהשלכות רוחב אחר כך.

אורית זוארץ: זה נראה לי עניין לנוסח.

אורית זוארץ: אם זה מקובל על הנסחים, אין לי בעיה.

נעמה מנחמי: ב-15א, אמרנו שנשנה את זה ל"יפסיקו את כהונתם".

נעמה מנחמי: בסעיף 15א(ג) יש בקשה ל"הזדמנות להשמיע את דבריו" ולא לטעון טענותיו.

נעמה מנחמי: אין לי בעיה עם זה.

נעמה מנחמי: זה אומר כמובן שיצטרכו לשמוע אותו באופן אישי.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: זה לא נורא.

אורית זוארץ: זה עדיין אומר שאפשר לעשות את זה גם בכתב.

נעמה מנחמי: למה ביקשתם לשנות?

אורית זוארץ: כדי שיהיה אותו מינוח.

דוד רותם: להשמיע את דבריו, זה בסדר.

נעמה מנחמי: תיקון של סעיף 18(ה).

נעמה מנחמי: הבהרנו עם מי תהיה ההתייעצות.

דוד רותם: זה 18(ב)(2).

נעמה מנחמי: לא, על זה כבר דיברנו.

אורית זוארץ: לא, לא דיברנו אבל זאת הערת נוסח.

דוד רותם: תגידו מה עוד נוסח.

אורית זוארץ: זה כבר היה.

אורית זוארץ: זה כבר נדון בפני הוועדה ולכן זה לא מודגש בצבע אחר.

דוד רותם: אני רואה שעמדת הממשלה היא אחרת.

נעמה מנחמי: במקום "בעלי הדין" זה "צדדים אחרים בהליך".

נעמה מנחמי: בסדר.

נעמה מנחמי: אין בעיה.

נעמה מנחמי: כנ"ל הערת נוסח בסעיף (ה).

נעמה מנחמי: סעיף 20, עניינו הרחבת המותב.

נעמה מנחמי: יש כאן בקשה חדשה של הממשלה להוסיף את המילה "במהלכו" בכל הסעיף.

אורית זוארץ: זה פשוט מפוצל שם.

נעמה מנחמי: גם ב-א(1)(1).

דוד רותם: תסבירו לי למה אתם מתכוונים.

נעמה מנחמי: הנוסח שהיה בכחול לא כלל את השינויים שרואים עכשיו בסעיף (א) ובמסגרת הדיונים כאן נטען שהייתה טעות בנוסח שהשתחרר בכחול והתבקש התיקון שכרגע מופיע ב-(א).

נעמה מנחמי: עכשיו מתבקש גם ב-(א)(1) וב-(א)(2) להוסיף שהרחבת המותב תוכל להיעשות גם במהלך הדברים.

דוד רותם: עכשיו תסבירו לי מה הם הנימוקים להרחבת המותב.

דוד רותם: "אם מצא כי מפאת חשיבותה, קשיותה או חידושה של שאלה משפטית יש מקום לדיון בפני הרכב מורחב".

דוד רותם: איך את מרחיבה את ההרכב אחרי שהתחיל הדיון?

אורית זוארץ: המקום היחידי בו נוהגים להרחיב הרכבים היום זה בבית המשפט העליון ושם זה קורה הרבה מאוד פעמים.

דוד רותם: שם זה תמיד קורה כי שם יש בעיות של חוקתיות.

דוד רותם: הכול שם הרי חוקתי.

אורית זוארץ: מרחיבים דיון בהרכב גם בנסיבות לא חוקתיות.

אורית זוארץ: כמובן גם בנסיבות חוקתיות שזה מובן מאליו, אבל בכל מקרה הרבה פעמים התובענה הזאת נוצרת אחרי שמתחילים לשמוע את התיק ואז מתעורר הקושי.

אורית זוארץ: באופן עקרוני גם היום הוועדה הסכימה שזה יהיה במהלכו לגבי סעיף (א) שהוא הדיון העיקרי.

אורית זוארץ: לגבי שני הסעיפים האחרים, דווקא שם זה הכי פשוט.

דוד רותם: את שמה לב שהם צריכים לקבל החלטה שיש מקום לדיון בפני הרכב מורחב.

אורית זוארץ: נכון.

דוד רותם: זאת אומרת, זה לא יכול להיות מצב שגמרנו את הדיון, אנחנו הולכים לכתוב פסק דין ועכשיו נרחיב את זה.

אורית זוארץ: ברור שלא.

אורית זוארץ: זה באמת כבר סוג של דיון נוסף וזה באמת לא קיים.

אורית זוארץ: באופן עקרוני הרבה פעמים תוך כדי ההליך מתחדדת איזושהי שאלה משפטית קשה - ובערעור זה באמת הכי קלאסי - ואז ההרכב מחליט להרחיב.

אורית זוארץ: בדרך כלל זה באמת נעשה בשלבים הראשונים של הדיון.

דוד רותם: אבל זה צריך להיות כך שאחרי כן יש דיונים.

אורית זוארץ: ברור.

דוד רותם: אי אפשר להרחיב לצורך מתן פסק דין.

אורית זוארץ: ברור.

אורית זוארץ: בעיניי זה ברור ואם לא, אני חושבת שמישהו יש לו עילה לפנות לבג"ץ.

דוד רותם: לא, לבג"ץ אי אפשר לפנות כי הוא עסוק מדיי.

דוד רותם: תפסיקו עם בג"ץ.

אורית זוארץ: אני לא יכולה לדמיין מקרה שבו זה יהיה מהלך סביר.

נעמה מנחמי: הוועדה מאשרת את ההוספה?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: אחרי שהם אמרו במפורש שזה יהיה, אין לי בעיה עם זה.

נעמה מנחמי: בסעיף 27 לחוק העיקרי.

נעמה מנחמי: אנחנו הערנו במסגרת ההכנה לרביזיה - שנבעה בין היתר מזה שלא הגענו לכל הסעיפים בדיון הקודם טרם ההצבעות - שאולי כדאי להוסיף את נושא הפנסיה בתוספת החמישית.

נעמה מנחמי: הדבר הזה עורר סדרה של תיקונים נוספים כשאחד מהם הוא באמת בסעיף 27, בסעיף קטן (ב).

דוד רותם: בסעיף קטן (א).

נעמה מנחמי: לא, (א) כאילו שייך לחוק המתקן.

נעמה מנחמי: בסעיף קטן (ב) של סעיף 27 לחוק התבקש להוסיף לעניין סמכויות רשם, גם זכות שעניינה זכויות שעובד זכאי להן עקב עבודתו לפי צו הרחבה ולא רק לפי החוק או לפי הסכם קיבוצי כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים.

נעמה מנחמי: אתם רוצים לחדד ולהסביר את זה לפרוטוקול כדי שזה יהיה ברור?

לירון בנית ששון: יש זכויות שמוקנות מכוח הסכם קיבוצי ולא מכוח צו הרחבה ולכן היה חשוב לדייק ו לומר שזה יהיה או צו הרחבה או הסכם קיבוצי.

דוד רותם: בסדר.

ענבל רונן: אני רוצה לשאול מה הוחלט לגבי הפנסיה כי גם היום יש זכאות לקצבה אבל לא לעצם הזכאות הראשונית.

ענבל רונן: לא הבנתי את התיקון כאן.

לירון בנית ששון: לעניין סמכות רשם לדון גם בענייני פנסיה.

אירית הרמל: יש עניין של הגבלה גם של הסכום והוספנו שלא יהיה כתוב רק צו הרחבה אלא גם הסכם קיבוצי כי חלק מהזכויות מוגדרות בהסכמים קיבוציים.

לירון בנית ששון: התובענה לקצבה מדברת על הפנסיה התקציבית ולא במקרים של פנסיה צוברת.

ורד וייץ: אני רוצה להבין.

ורד וייץ: אתם פשוט הכנסתם את נושא ההסכם הקיבוצי לאותה מסגרת סמכויות שקיימת כיום?

ורד וייץ: זאת אומרת, לא שיניתם את היקף הסמכות של הרשם.

ורד וייץ: נכון?

לירון בנית ששון: לא, לא שינינו את היקף הסמכות.

אורית זוארץ: כיום זה לפי התיקון לחוק.

נעמה מנחמי: אנחנו עדיין בסעיף 27.

נעמה מנחמי: בסעיף (ב)(3) הייתה איזושהי שאלה או הצעה מצד הממשלה שאולי התוספת החמישית תתוקן על ידי ועדת העבודה ולא ועדת החוקה.

נעמה מנחמי: אתם עדיין רוצים את זה?

דוד רותם: זה מה שרוצה שר המשפטים?

גלעד סממה: אנחנו חושבים שבתוספת החמישית המטריה יותר מקצועית, אבל אין לנו בעיה.

דוד רותם: אני רק רוצה לדעת מה רוצה שר המשפטים.

גלעד סממה: אם הוועדה רוצה שזה יהיה באישור ועדת החוקה, אין בעיה.

דוד רותם: על שר המשפטים מפקחת ועדת החוקה.

גלעד סממה: אין לנו שום בעיה עם זה.

דוד רותם: כפי שאדוני זוכר, בתקנון נאמר שפעם בשנה הוא מופיע בפני הוועדה ומדווח.

גלעד סממה: אנחנו תמיד הולכים לקראת הוועדה.

דוד רותם: לא, אתם לא צריכים ללכת לקראת הוועדה.

דוד רותם: אתם יכולים להגיד שאתם לא מסכימים.

גלעד סממה: אנחנו מסכימים לעמדת הוועדה.

נעמה מנחמי: זה מצוין כי אחרת היינו צריכים להעביר את אישור התוספת החמישית לוועדת העבודה ואז החוק לא היה נגמר היום.

נעמה מנחמי: סעיף (ג) בסעיף 27, עניינו באיזושהי סמכות כללית שאומרת שר המשפטים רשאי לאחר התייעצות עם שר העבודה לקבוע בתקנות סמכויות ששופט בדין אזורי יהיה רשאי להעביר לרשם.

נעמה מנחמי: לאור העובדה שקבענו סמכויות מאוד ספציפיות, שאלתי האם הסעיף עדיין רלוונטי והבנתי שאתם עדיין חושבים שהוא רלוונטי.

נעמה מנחמי: הצעתי היא להשוות אותו לסעיף 91 לחוק בתי המשפט.

נעמה מנחמי: כלומר, להוסיף לו את הסיפא: "תקנות המסמיכות רשם לעשות כל דבר שבסדר דין ונוהג, טעונות את אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת".

לירון בנית ששון: צריך אולי לציין שזה יהיה לאחר יום התחילה כי הרי יש תקנות שכבר תוקנו.

דוד רותם: בוודאי.

דוד רותם: תקנות שיתוקנו ולא תקנות שכבר תוקנו.

נעמה מנחמי: אם כן, זה יהיה "תקנות המסמיכות לעשות רשם לעשות כל דבר שבסדרי דין ונוהג שהותקנו לאחר יום התחילה".

נעמה מנחמי: בתוספת השלישית יש כמה תיקוני נוסח שלא היו עליהם מחלוקת או שאלה ולכן נדלג עליה אבל הם מצויים בנוסח שלפניכם.

נעמה מנחמי: פריט (12) לתוספת הרביעית.

נעמה מנחמי: אני כבר לא יודעת מה נכלל ומה לא נכלל ולכן בואו נבחן את הסעיף כשלעצמו.

נעמה מנחמי: התוספת הרביעית, עניינה סמכות שופט יחיד.

נעמה מנחמי: פרט (1) אומר "לדון ולהחליט בבקשה לעיכוב ביצוע של פסק דין".

נעמה מנחמי: השאלה האם יש להוסיף או לא להוסיף את הסייג: למעט בסכסוך קיבוצי.

נעמה מנחמי: למה אתם רוצים להוסיף את זה?

דוד רותם: סכסוך קיבוצי לא נדון בפני שופט יחיד.

דוד רותם: בזה הם צודקים.

נעמה מנחמי: ההסתדרות, בסדר?

ורד וייץ: מה הייתה השאלה?

ענבל רונן: אם יש בעיה שביצוע פסק דין של סכסוך קיבוצי יהיה לא רק בדן יחיד.

ורד וייץ: כן, בהחלט.

דוד רותם: אם כן, זה למעט בסכסוך קיבוצי.

נעמה מנחמי: פרט (14).

נעמה מנחמי: היו לנו הרבה שינויים לפני שהתחיל הדיון.

נעמה מנחמי: תסבירו אותם.

לירון בנית ששון: אנחנו מציעים ששופט יחיד יוכל לדון ולהחליט בבקשות למתן סעד זמני עד לתחילת שלב הוכחות הדיון.

לירון בנית ששון: כלומר, מהשלב שזה מגיע כבר לדיון ולעדויות, זה כן יעבור למותב של שופט עם שני נציגי ציבור.

לירון בנית ששון: כל זה כמובן למעט בהליכים של סכסוך קיבוצי כאשר בהליכים כאלו כל בקשה למעשה לסעד זמני לא תידון בכלל לא עד לשלב תחילת ההוכחות ולא אחר כך.

דוד רותם: אתם רק מסבכים את החיים לכולם כי אחר כך צריך מישהו להחליט מה זה עד לתחילת שלב ההוכחות בהליך.

דוד רותם: זה אחד הדברים הכי קשים שיש.

דוד רותם: מה זה תחילת שלב ההוכחות?

דוד רותם: זה אומר שנשמע עד ראשון?

דוד רותם: זאת חקירה ראשית או זאת חקירה נגדית?

דוד רותם: הרי יכול להיות שאחר כך העד הזה לא יגיע לחקירה נגדית והעדות שלו תתבטל.

דוד רותם: אני לא יודע.

דוד רותם: אני לא מבין למה צריך את זה אבל אם אתם כך רוצים, אין בעיה.

נעמה מנחמי: את רוצה להקריא את הנוסח?

לירון בנית ששון: כן.

לירון בנית ששון: זה יורכב למעשה משני פריטים.

לירון בנית ששון: פריט (14) יאמר שזאת סמכות שופט יחיד "לדון ולהחליט בבקשות שהוגשו עד לתחילת שלב ההוכחות בהליך, למעט בהליכים בסכסוך קיבוצי לבקשות לדחייה על הסף".

לירון בנית ששון: פריט (15) יאמר: "לדון ולהחליט בבקשות למתן סעד זמני עד לתחילת שלב ההוכחות בדיון בבקשה".

לירון בנית ששון: יכול להיות שכאן צריך להכניס למעט.

דוד רותם: איזה בקשה?

לירון בנית ששון: בקשה לסעד זמני.

אורית זוארץ: זה כמו שבאים לשופט תורן והוא מוציא סעד תורני ואחר כך – בהקבלה לבתי משפט רגילים – הדיון, אם צריך לשמוע הוכחות במסגרת הבקשה לסעד זמני, מה שקורה לא אחת, אז זה כבר יהיה בפני ההרכב.

לירון בנית ששון: הסיפא אומרת: "הוראה זו אינה חלה על בקשות לסעד זמני המנויות בפריט (5) בהן ידון השופט לבדו".

לירון בנית ששון: פריט (5) מדבר על צו עיקול ועיכוב יציאה מהארץ, שם למעשה השופט רשאי לדון לאורך כל ההליך, גם אחרי תחילת שלב ההוכחות.

אורית זוארץ: זה גם הדין היום.

ורד וייץ: אנחנו ביקשנו להשאיר את המצב כמו שהיה, דהיינו, בבקשות למתן סעדים זמניים לא ידון דן יחיד בבקשות שבמסגרת סכסוך קיבוצי.

ורד וייץ: אם כן, למעט בסכסוך קיבוצי.

ורד וייץ: אם אתם רוצים להרחיב ולומר שבשום בקשה שופט לא יוכל לדון דן יחיד במסגרת סכסוך קיבוצי, זה אומר גם לא בבקשה לדחיית מועד, למתן אורכה, להבאת עד וכל מיני דברים כאלה, בסדר, זאת החלטה שלכם אבל זה נראה לי קצת לא מעשי ומסרבל את הדיון.

ורד וייץ: בכל מקרה, מה שחשוב הוא שבבקשות למתן סעד זמני בסכסוך קיבוצי, לא ידון דן יחיד אלא רק מותב.

דוד רותם: זה 14(א).

ורד וייץ: לפי מה שחברתי הקריאה, הם מפצלים את זה ולא שמעתי שבעניין סעד זמני יש החרגה של סכסוך קיבוצי.

לירון בנית ששון: הוספתי שצריך להוסיף את זה.

לירון בנית ששון: כלומר, לדון ולהחליט בבקשות למתן סעד זמני עד לתחילת שלב ההוכחות בדיון בבקשה למעט בהליכים בסכסוך קיבוצי.

לירון בנית ששון: כלומר, לחזור על זה שוב כאן כמו שצוין בפריט (14).

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אבל ב-(ב), מה שנמצא בסעיף (5), נשאר.

לירון בנית ששון: נשאר.

דוד רותם: גם אם זה סכסוך קיבוצי.

ורד וייץ: את זה אני מבינה שממילא החרגתם.

ענבל רונן: זה למעט שם, כי זה כבר נמצא בסעיף (5).

ורד וייץ: זאת אומרת שליתן צווים לעיקול נכסים או לעיכוב יציאה מהארץ בסכסוך קיבוצי, הוא יוכל?

דוד רותם: כן, גם בסכסוך קיבוצי הוא יוכל.

אירית הרמל: בכל ההליכים לפי התוספת הרביעית כשרצינו להחריג סכסוך קיבוצי, החרגנו.

אירית הרמל: נגיד בפריט (6), בפריט (7), בפריט (12), החרגנו את זה בתוך הסעיפים עצמם.

אירית הרמל: בפריט (5) לא החרגנו סכסוך קיבוצי ולכן זה ימשיך לחול.

נעמה מנחמי: שינוי נוסף שמקורו בתוספת של הנושא של הפנסיה, פרטים (12) עד (16) בתוספת החמישית.

נעמה מנחמי: התבקשנו להוסיף "הסכם קיבוצי או צו הרחבה".

נעמה מנחמי: פרט (17), הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי ענפי בעניין פנסיה.

נעמה מנחמי: הגענו לנושא המרשם הפלילי.

נעמה מנחמי: מתבקשת תוספת בסעיף 13, סמכות לשרים ולוועדה לקבל מידע מהמרשם הפלילי.

נעמה מנחמי: אני אקריא את סעיף 13.

נעמה מנחמי: מידע מן המרשם כמפורט להלן לא יימסר אלא לגופים המפורטים בפרטים המצוינים בו כשבתוספת הראשונה לצורך מילוי תפקידיהם – (1) מידע על עבירה שעבר קטין בטרם מלאו לו 14 שנים.

נעמה מנחמי: (2) מידע על עוון שעבר קטין שמלאו לו 14 שנים וטרם מלאו לו 16 שנים.

נעמה מנחמי: (3) קביעה או צו כאמור בסעיף 2(4).

נעמה מנחמי: (4) מידע בדבר צו מבחן.

נעמה מנחמי: (5) מידע על צו בדבר התחייבות להימנע מעבירה וצו שירות לתועלת הציבור שניתנו ללא הרשעה.

דוד רותם: זה הכול על קטינים.

דוד רותם: למה אנחנו צריכים את זה?

גבי פיסמן: לא, לא הכול.

גבי פיסמן: סעיפים (3), (4) ו-(5), המהות שלהם היא אי הרשעה והמטרה היא מסירת מידע על קביעות של בית המשפט שאדם נקבע כאשם בעבירה ובית המשפט בוחר שלא להרשיע אותו.

דוד רותם: הוא מידע על עבירה שעבר קטין, (2) זה מידע על עוון שעבר קטין.

גבי פיסמן: נכון.

גבי פיסמן: לא על זה מדובר.

גבי פיסמן: גם היום הוועדה למינוי שופטים שמנויה בסעיפים (ג) ו-(ד) לתוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי מקבלת את המידע על אי הרשעה.

גבי פיסמן: זאת המהות של המידע.

גבי פיסמן: צריך לזכור שלגבי קטנים זה בעצם לא רלוונטי כי המידע כבר יימחק.

נעמה מנחמי: כן.

נעמה מנחמי: ההתיישנות היא די קצרה לפי סעיף 14.

גבי פיסמן: מדובר על חמש שנים, לפי סעיף 16(ב) לחוק המרשם הפלילי.

נעמה מנחמי: התקופה שהוטלה ועוד חמש שנים.

גבי פיסמן: לא.

גבי פיסמן: זה מתחיל מיידית ממועד גזר הדין.

נעמה מנחמי: לגבי קטין?

גבי פיסמן: בכלל.

גבי פיסמן: לגבי כל מה שמנוי בסעיף 13.

גבי פיסמן: אין תקופת התיישנות אלא יש תקופת מחיקה שמתחילה ממועד מתן גזר הדין וזאת תקופת מחיקה של חמש שנים.

נעמה מנחמי: זאת אומרת שזה ממילא לא רלוונטי.

נעמה מנחמי: אנחנו עשינו כאן תיקון שהוא די טכני ומהותי.

נעמה מנחמי: כלומר, הטכני היא העובדה שתיקנו את זה כך שבמקום להוסיף את זה לפרט (לא), הוספנו את זה לפרט (ד)(1) אבל המהות היא כפי שאני אקרא אותה.

נעמה מנחמי: הסמכות לקבל מרשם מהמידע הפלילי תהיה לשרים "וכן שר המשפטים ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה והוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור כמשמעותה בסעיף 16א לחוק בית הדין לעבודה, לעניין מינוי נציגי ציבור לפי סעיף 10 לחוק האמור".

נעמה מנחמי: 20.

נעמה מנחמי: תחילה, תחולה והוראות מעבר.

נעמה מנחמי: (א) תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).

נעמה מנחמי: (ב) מי שכיהן כנציג ציבור בבית דין לעבודה ערב יום התחילה (בסעיף זה – נציג ציבור מכהן), יראו אותו כאילו מונה לפי סעיפים – אנחנו נבהיר איזה סעיפים.

נעמה מנחמי: הרעיון הכללי של הסעיף שטרם הספקנו לנסח אותו באופן מספיק ברור, אבל לפי מה שהבנתי עמדת הממשלה היא שבעצם מי שכבר מונה, מי שהיום מכהן, יראו אותו כאילו הוא מונה לפי החוק החדש, דהיינו, שתי תקופות כהונה.

דוד רותם: ארבע ועוד ארבע.

נעמה מנחמי: שתי תקופות כהונה של ארבע שנים ובכל מקרה לא יותר משמונה שנים.

אורית זוארץ: ההיבט היחידי שיש כאן שאת התקופה הראשונה, מינו אותו לשלוש שנים וזה מאריך את זה לארבע אבל יש אפשרות די בקלות להפסיק את הכהונה שלו אם הוא לא רוצה.

נעמה מנחמי: השאלה מה קורה עם אדם שכבר נמצא בכהונה השלישית שלו.

נעמה מנחמי: היום לפי החוק אין מגבלה.

דוד רותם: מי שבכהונה השלישית שלו, זכה מן ההפקר.

דוד רותם: הוא מונה לפני החוק, שיסיים את הקדנציה וילך הביתה.

נעמה מנחמי: (ג) הוראות סעיפים 18(ב)(1) ו-(ד), 20(א), (א1) ו-(ב) ו-26(א) לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 10(1) ו-(3), 11 ו-14(1) לחוק זה, יחולו גם על הליך שהיה תלוי ועומד בבית הדין לעבודה ערב יום התחילה, ובלבד שעד יום התחילה טרם החלו להישמע בו טענות הצדדים לגופן, לרבות בדיון מקדמי בהליך.

נעמה מנחמי: יש לנו גם הסתייגות של חבר הכנסת מקלב.

דוד רותם: הצבענו עליה.

נעמה מנחמי: כן.

נעמה מנחמי: הצבענו עליה ואין צורך להיכנס אליה שוב.

דוד רותם: מיכאלי ומקלב הציעו את זה.

שרון וסרמן: אדוני, אני עורכת דין שרון וסרמן, אני מעמותת קו לעובד ומייצגת את הפורום לאכיפת זכויות עובדים.

שרון וסרמן: אנחנו הבנו שהצו של סעיף 26 שמדבר על צמצום זכות הערעור לבית הדין הארצי בהחלטות במהלך ההליך עדיין לא פורסם.

שרון וסרמן: קיבלנו אותו אבל הוא עדיין לא פורסם.

שרון וסרמן: רצינו להביע הסתייגות לגבי סעיף 26(א)(1) שהבנתי שהוא התקבל.

שרון וסרמן: הגשנו נייר עמדה בנושא.

שרון וסרמן: לטעמנו הסעיף מצמצם בצורה די פוגענית את זכות הערעור.

שרון וסרמן: יש הבדל בין המצב בבתי המשפט הרגילים לבין המצב בבתי הדין לעבודה וזה משני היבטים.

שרון וסרמן: הראשון הוא עניין הכפיפות לסדרי הדין והראיות בבתי הדין לעבודה כאשר למעשה צריך לפרש את סדרי הדין והראיות בזיקה לסדרי הדין הרגילים אבל בעצם יש הרבה גמישות שמקנה לבתי הדין לעבודה אפשרות לחרוג מהסעיפים באופן שמחייב לדעתנו ביקורת של בית הדין הארצי.

שרון וסרמן: מעבר לכך, יש גם את העניין של פערי הכוחות האינהרנטים בין הצדדים בבתי הדין לעבודה, זה בין המעביד לעובד שלא מצטמצמים גם כשמדובר בהליך משפטי.

שרון וסרמן: זאת אומרת, עדיין יש פערי כוחות שלטעמנו מצדיקים מתן זכות ערעור גם בכל ההחלטות שהוצאו בצו.

דוד רותם: עוד אין צו.

שרון וסרמן: נכון, אבל כשמסתכלים על הצו שהועבר אלינו, רואים שיש שם הרבה דברים שהם בעייתיים.

דוד רותם: אנחנו לא עוסקים היום בצו.

דוד רותם: כשידונו בצו, תיאבקו על הצו.

שרון וסרמן: כרגע אנחנו מתנגדים באופן כללי לסעיף כולו.

שרון וסרמן: לטעמנו אין בו צורך, מה גם שלא הובאו איזה שהם נתונים לגבי כמות הבקשות לרשות ערעור שמוגשות לבית הדין הארצי ומה ההשפעה שלהן מבחינת עיכוב ההליך.

שרון וסרמן: מבחינה מספרית לא הובאו נתונים.

דוד רותם: אתם רוצים להגיב לעניין?

אורית זוארץ: אני חושבת שכשיש נקודת מוצא לכלל מערכת המשפט, איזושהי תובנה של איך נכון להסדיר את הנושא.

דוד רותם: לדעתכם מיותר להגיש ערעורים.

דוד רותם: בכלל, בתי המשפט לערעורים זה דבר שאפשר לחסוך אותו.

אורית זוארץ: זאת ממש איננה עמדתי.

אורית זוארץ: אני חושבת שראוי שהקונספט יהיה גם כאן.

אורית זוארץ: באיזה אופן הוא צריך להתישם, אנחנו לא חולקים על כך שיש מאפיינים ייחודיים לבית הדין לעבודה וזה יכול להשליך גם על השאלה מה יהיה בצו.

אורית זוארץ: הערות הפורום כמובן ייבחנו בקפידה במסגרת גיבוש הצו, אבל אני לא חושבת שזה נימוק למה לא להכליל את הקונספט הכללי במסגרת הצו.

ורד וייץ: רציתי להעיר שוב לעניין פריט (14) בתוספת הרביעית.

ורד וייץ: אני מציעה שנשים לב לזה שלפי הנוסח שאת הצעת, המשמעות היא שכל בקשה בסכסוך קיבוצי, צריך יהיה מותב – אם זאת בקשה להארכת מועד, לדחיית דיון, להגשת תצהיר – ואני מציעה שנחשוב על כך שוב.

דוד רותם: אם התחילו הראיות, אז כן.

דוד רותם: אם התחילו ההוכחות, אז כן.

ורד וייץ: לא, גם עד הגשת ההוכחות.

ורד וייץ: כדאי שנחשוב על כך שוב.

ורד וייץ: אני מציעה, אם יורשה לי.

אירית הרמל: מה שעורכת הדין וייץ מההסתדרות העלתה, זאת השאלה לגבי בקשות שונות ופרוצדוראליות בהליך של סכסוך קיבוצי ומה יהיה אתן.

אירית הרמל: האם הבקשות האלה – בגלל שהחרגנו בפריטים בנוסחים החדשים, פריט (14) ו-(15) – גם הן יוחרגו.

אירית הרמל: הדעה שלנו היא לא כי אנחנו רואים היום את פריט (15), שזה המספר שלו היום בתוספת הרביעית, ומה שהוא אומר זה שעדיין לשופט יש סמכות להפעיל כל סמכות או למלא כל תפקיד שנתונים לרשם בית דין לפי סעיפים 27(א) ושאינם מנויים בפריטים (1) עד (14).

אירית הרמל: זאת אומרת, זה מוחרג.

אירית הרמל: אם תהיה איזושהי בעיה אחרת במהות, אנחנו מסכימים.

אירית הרמל: אנחנו מסכימים שבקשות שונות ופרוצדוראליות יוכלו להגיע לדן יחיד גם בסכסוכים קיבוציים.

ענבל רונן: אין לו סמכויות של רשם.

ענבל רונן: רשם לא בן בסכסוכים קיבוציים.

אירית הרמל: לא, מבחינת הפעולות.

קריאה: אני לא בטוחה שזה כל כך מובן.

נעמה מנחמי: מבחינת הנוסח שהקראנו?

קריאה: גם וגם.

קריאה: אני לא בטוחה שהפרשנות הזאת היא בהכרח ברורה.

אירית הרמל: אנחנו נבדוק את הנוסח.

אירית הרמל: אנחנו מסכימים על המהות.

נעמה מנחמי: אתם מסכימים על המהות, כלומר, עניינים פרוצדוראליים יוכלו להישאר בסמכות דן יחיד.

לירון בנית ששון: יוכלו להישאר בסמכות דן יחיד.

נעמה מנחמי: אז הוועדה תסמיך אותי.

דוד רותם: אני אסמיך אותך לא לעשות להם בעיות אלא להעביר את זה.

אירית הרמל: אפשר להחריג פריטים בתוך התוספת.

אירית הרמל: נדבר על זה.

אירית הרמל: זה נשאר בנוסח.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אני יכול להצביע?

דוד רותם: תודה רבה.

ורד וייץ: אנחנו מסכימים שבבקשות לסעד זמני בסכסוך קיבוצי, זה יהיה רק במותב.

ורד וייץ: שיהיה ברור.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים.

דוד רותם: בעד הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: אתם תתקנו את הסעיף הזה.

דוד רותם: תודה רבה לכם.