ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 781, 2012-03-12 12:30

כרמל שאמה-הכהן: צהרים טובים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת .

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - העברת פרטים למפרסם מדריך התקשרות), התש"ע-2010, של חבר הכנסת אמנון כהן, פ/2314/18.

כרמל שאמה-הכהן: כן, חבר הכנסת כהן.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, תודה על הזמן שהקדשת לנושא הזה.

כרמל שאמה-הכהן: הכנה לקריאה ראשונה.

אמנון כהן: כן, הכנה לקריאה ראשונה.

אמנון כהן: אנחנו התחלנו לקרוא את החוק ואני תיאמתי גם עם הארגונים וכל הקבוצות שיש להם אינטרס כזה או אחר בנושא החוק, תיאמתי שבעזרת השם להכנת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נשב אתם ונמצא את הנוסח הסופי המתאים, שזה יהיה מאוזן וטוב.

אמנון כהן: כמובן שהכוונה שלנו היא לא לפגוע בשירות של 144 שהוא שירות טוב.

אמנון כהן: הוא קצת יקר, אנחנו רוצים להכניס אותו לתחרות.

אמנון כהן: איך עושים את זה?

אמנון כהן: כרגע מה שמונח על שולחן הוועדה, אחרי קריאה ראשונה נתאם את שאר הדברים.

אמנון כהן: אז אנחנו הגענו עד סעיף (ה).

כרמל שאמה-הכהן: הנוסח הזה הוקרא והוצבע?

כרמל שאמה-הכהן: אושר עד סעיף (ה), מתחילים מסעיף (ו).

כרמל שאמה-הכהן: סעיף (ו), בבקשה.

אמנון כהן: בבקשה, מי קורא?

ברוריה מנדלסון: בהמשך להערה של איתי באמת נשמט מפה שהביצוע צריך להיות תוך יום עבודה אחד ממועד הבקשה, אז אנחנו נוסיף: "יבצע את בקשתו של המנוי תוך יום עבודה אחד ממועד הבקשה ללא תמורה".

ברוריה מנדלסון: המטרה בסעיף הזה היא לאפשר לכל מנוי לבקש להיות מנוי חסוי, והפרטים של מנוי כזה, שביקש להיות מנוי חסוי, לא יכללו במאגר המודיעין ולא יעברו לבעל הרישיון למתן שירות מודיעין.

אמנון כהן: סעיף (2).

ון פליישר בן-יהודה: סליחה, זה כבר מופיע אחר כך, בסעיף (ז)(1).

ברוריה מנדלסון: כשנגיע לשם נראה אם אין צורך.

ון פליישר בן-יהודה: כתוב שזה מפנה לסעיף (ו)(1), שאחת ליום עבודה צריך להעביר עדכונים.

איתי עצמון: זה עדכון, זה לא ביצוע הבקשה של המנוי.

איתי עצמון: זו הוראה אחרת.

ברוריה מנדלסון: אתה מבצע תוך יום עבודה אחד ואז מעביר עדכון.

איתי עצמון: נצטרך לעשות התאמה בהתאם למה שעכשיו הוחלט.

אמנון כהן: תקראי ונראה.

איתי עצמון: לעניין הסעיף הזה רציתי להעיר שבהתאם לנוסח מדובר בעצם על איזושהי הוראת מעבר שמתייחסת למנויים קיימים ואני חושב שהוועדה צריכה לקבוע מה ההוראה שתחול לגבי מנויים חדשים.

ברוריה מנדלסון: מסכימה.

איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי ליידע את אותם מנויים חדשים גם בעת ההתקשרות וכן להטיל על בעלי רישיונות לפרסם, קודם כל, את האפשרות בכלל של מנוי לבקש להיות חסוי וכן את הדרך לעשות זאת באתר האינטרנט שלו, כך שזה יהיה באמת זמין לכל הציבור.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מסכימות.

ברוריה מנדלסון: אתה יכול להקריא?

ברוריה מנדלסון: אתה רוצה שאני אקריא?

ברוריה מנדלסון: אנחנו חשבנו כבר על נוסח.

איתי עצמון: זה עיקרון, אני שואל קודם כל אם הוועדה מוכנה לקבל את העיקרון.

ון פליישר בן-יהודה: אפשר להעיר?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו היום כחברות תקשורת כבר פועלים איזה 30 שנה בעולם הזה, עכשיו לא ממציאים את הגלגל.

ון פליישר בן-יהודה: כבר היום כל מנוי יכול לבקש להיות חסוי ומנוי שהוא חסוי אומרים לו והוא גם חותם אם הוא רוצה שיפרסמו את המספר שלו במדריך או לא.

ון פליישר בן-יהודה: לשלוח הודעה ל-2 מיליון מנויים יש לזה עלויות, עם כל הכבוד.

אמנון כהן: מדובר על המנוי החדש.

ברוריה מנדלסון: לא, גם למנויים הקיימים צריך לשלוח הודעה.

איתי עצמון: גם וגם.

ון פליישר בן-יהודה: הם מדברים גם על המנויים הקיימים.

ון פליישר בן-יהודה: זה אומר שאני צריכה עכשיו לשלוח ל-2 מיליון מנויים הודעות.

ון פליישר בן-יהודה: רוצה אותו מפעיל חדש להתחיל לעבוד?

ון פליישר בן-יהודה: שהוא יישא בעלות של משלוח ההודעות האלה.

ון פליישר בן-יהודה: המנויים שלי יודעים את זה.

אמנון כהן: אני כבר קבעתי אבל.

אמנון כהן: אם אני ותיק אני כבר קבעתי אם אני רוצה להיות חסוי או לא.

אמנון כהן: בשביל מה צריך עוד הפעם?

ברוריה מנדלסון: רק נבהיר מה הכוונה.

ברוריה מנדלסון: הכוונה היא לא רק להיות חסוי, הכוונה שגם אתה מודיע למנוי שמהיום לא רק החברות התקשורת הקיימות יספרו שירות מודיעין, אלא זה עובר גם לגופים אחרים אז שהוא יידע.

אמנון כהן: אז למה הוא צריך ליידע?

ברוריה מנדלסון: כי יכול להיות, ככה גם סבורים במשרד המשפטים, שמנוי יגיד: טוב, אני "סומך" על חברת התקשורת ולה הסכמתי לתת את הפרטים שלי, אבל אני לא מכיר את אותו גורם שלישי עכשיו, אני לא יודע מה הוא יעשה עם הפרטים.

ברוריה מנדלסון: למרות שהוא יקבל רישיון ואין לו מה לחשוש אבל יכול להיות שאותו אדם לא ירצה.

ברוריה מנדלסון: לכן צריך ליידע אותו והוא יכול להגיד שהוא לא רוצה שהפרטים שלי יהיו.

אמנון כהן: ואם הוא יגיד שהוא לא רוצה אז הם לא יתנו לו את הפרטים שלו?

ברוריה מנדלסון: כן, הוא יהיה חסוי גם שם.

ברוריה מנדלסון: אין מצב שהוא יהיה גלוי בחברת תקשורת וחסוי במודיעין אבל יכול להיות שהוא יבקש אז להיות חסוי.

אמנון כהן: לטובתך, שרון, לא?

ון פליישר בן-יהודה: קודם כל, אני חושבת שכן צריך לאפשר למנוי.

ון פליישר בן-יהודה: אם המנוי סומך על "בזק" וב"בזק" הוא כן רוצה שזה יהיה אבל אצל איזו חברה שהוא לא סומך עליה לא.

ון פליישר בן-יהודה: הוא לא יודע מי אלה החברות שיקבלו רישיון, זה לא גופים - - -

ברוריה מנדלסון: למה הוא צריך - - -

ון פליישר בן-יהודה: רגע, אני מדברת אל חברי הכנסת.

ון פליישר בן-יהודה: אם המנוי רוצה לבחור באופציה שהוא אומר: אני ב"בזק" כן רוצה שיפרסמו את המספר שלי, ב-144, אני סומך על החברה הזו, אני יודע שזה מאגר אמין.

ון פליישר בן-יהודה: אני לא רוצה לתת את המספר שלי לגופים אחרים שאני לא יודע מי הם.

ון פליישר בן-יהודה: לדעתי, אל"ף, צריך לתת למנוי את האפשרויות הזו.

ון פליישר בן-יהודה: בי"ת, לגבי 144, לנו הוא כבר נתן אישור אם הוא רוצה להיות חסוי או לא.

ון פליישר בן-יהודה: אם אותם גופים רוצים אישור שיישאו בעלות של הדבר הזה.

ון פליישר בן-יהודה: עלי, כ"בזק", אי אפשר להטיל נטל שאומר בכלל שיפרסם אצל מישהו אחר.

אמנון כהן: נדון בזה בהכנה לקריאה השנייה והשלישית, יש היגיון גם פה וגם פה.

אמנון כהן: איך נעשה את זה?

ון פליישר בן-יהודה: צריך להיות כתוב פה שאותו בעל רישיון יישא בעלויות של משלוח ההודעות האלה.

כרמל שאמה-הכהן: אם זה לא צודק למה להפיל את זה עליהם?

כרמל שאמה-הכהן: למה לחכות?

כרמל שאמה-הכהן: בוא נוריד את זה מהם.

איתי עצמון: אז על מי זה יחול?

ון פליישר בן-יהודה: על אותו בעל רישיון חדש.

ברוריה מנדלסון: אבל הוא עדיין לא הסכים שיעבירו לו את זה.

נתי ביאליסטוק: לחדש אין עדיין לקוחות, איך הוא יכול להודיע?

איתי עצמון: בדיוק, הלקוחות לא אצלו.

ון פליישר בן-יהודה: לכל הלקוחות.

ון פליישר בן-יהודה: אין בעיה, אני אשלח לכל הלקוחות שלי, הוא ישלם.

נתי ביאליסטוק: זו לא בקשה גדולה מדי להוסיף לחשבון תקופתי, לחשבון מסוים, איזו הערה.

אמנון כהן: רעיון מיוחד, כן.

אמנון כהן: אולי בחשבון, בחשבון הקרוב של הטלפון.

לאה ורון: כן, אבל הם צריכים להיות אלה שמודיעים - - -

אמנון כהן: אולי נעשה את זה בתוך חשבון הטלפון.

אמנון כהן: בחיוב שהוא שולח הוא יכתוב שורה נוספת שמתאריך כזה וכזה נכנס חוק שמאפשר כך וכך ואם תרצה להתנגד תתנגד לכך וכך.

אמנון כהן: אה, שרון?

אמנון כהן: לא יהיה משהו חדש שתעשו ל-2 מיליון הלקוחות שלך.

ון פליישר בן-יהודה: כן, אבל אז זה לא צריך להיות תוך 60 יום כי עם כל הכבוד החשבונית היא מאוד מוגבלת, אנחנו חושבים על כל מילה בחשבונית כדי שיכנס ולא שנצטרך להוסיף דפים, וגם לנו יש הודעות למנויים שלנו.

אמנון כהן: לא, באותו דף, לא צריך להוסיף דפים.

נתי ביאליסטוק: אבל אחת לחודשיים אתם גומרים - - -

כרמל שאמה-הכהן: אז תוך כמה ימים?

ון פליישר בן-יהודה: עם כל הכבוד, בדיוק בחודשים האלה יכול להיות שהחשבונית כבר סגורה.

כרמל שאמה-הכהן: תוך כמה ימים?

אמנון כהן: שרון, כמה זמן את חושבת שאתם צריכים?

אמנון כהן: זה לוקח זמן טכנית, אבל אתם ממוחשבים, אנחנו יודעים כמה זמן זה לוקח.

ון פליישר בן-יהודה: זה צריך להיות תוך 6 חודשים.

אמנון כהן: מה?

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו שולחים רק פעם בחודשיים חשבון למנוי.

נתי ביאליסטוק: לא לכל המנויים, יש מנויים שלא.

ון פליישר בן-יהודה: לחלק מהמנויים רק פעם בחודשיים.

אמנון כהן: נלך לחומרה.

ון פליישר בן-יהודה: ואם החשבונית הזו כבר סגורה?

ון פליישר בן-יהודה: הרי אני לא יודעת מתי יאשרו את החוק ולפני זה אני יודעת בדיוק - - -

אמנון כהן: אז 4 חודשים, יש לך 4 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: 120 יום.

איתי עצמון: לא הבנתי, אתם רוצים לשנות את המועד בהוראת - - - ?

ון פליישר בן-יהודה: וזו תהיה שורה בחשבונית ולא הודעה מיוחדת ולא שום דבר.

אמנון כהן: בסדר.

איתי עצמון: כלומר, בתוך 4 חודשים מיום כניסתו לתוקף של החוק בעל רישיון ישלח - - -

אמנון כהן: יידע, לא ישלח.

איתי עצמון: יציין בחשבונית הנשלחת לכל לקוח ויידע אותו בדבר אפשרותו להיות מנוי חסוי וכו'.

אמנון כהן: בסדר.

ון פליישר בן-יהודה: אבל בנוסף צריך להוסיף את האפשרות שהוא יוכל לבקש להיות חסוי אצל מישהו ולא ב"בזק".

ברוריה מנדלסון: אנחנו מתנגדים לזה.

נתי ביאליסטוק: אני רוצה להתנגד לזה.

נתי ביאליסטוק: בשלב זה אני רוצה לחשוב על זה.

נתי ביאליסטוק: אני לא יודע מה המשמעויות של הדבר הזה.

אמנון כהן: על מה?

נתי ביאליסטוק: על זה שהוא יוכל לבקש להיות גלוי ב"בזק" וחסוי אצל אחר, לצורך העניין.

אמנון כהן: לא, זה יעשה התקשרות אתו.

אמנון כהן: היא צריכה רק ליידע אותו שהיא צריכה למסור את זה אם אתה מתנגד או לא מתנגד.

כרמל שאמה-הכהן: יש מספיק זמן לחשוב עד קריאה שנייה ושלישית, אני אומר לך דעה עכשיו ברורה.

אמנון כהן: בסדר.

איתי עצמון: זאת ההחלטה לגבי הוראת המעבר.

איתי עצמון: עכשיו לגבי ההוראה שבעצם תשולב בחוק העיקרי, האם הוועדה מקבלת את העיקרון שתהיה חובה ליידע גם מנויים חדשים וכן לפרסם באתר האינטרנט של בעלי הרישיונות באופן בולט את האפשרות של מנויים לבקש להיות מנויים חסויים ואת הדרך שבה הם יוכלו לעשות זאת?

לאה ורון: באתר האינטרנט של מי?

איתי עצמון: של כל בעל רישיון.

איתי עצמון: כלומר, תהיה גם חובת יידוע, אני מניח, בהסכם ההתקשרות עם הלקוח וגם באתר האינטרנט.

כרמל שאמה-הכהן: באינטרנט זה בחינם.

כרמל שאמה-הכהן: לי אין בעיה.

אמנון כהן: גם לי אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נצביע על סעיף (ו).

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: אישרנו את סעיף (ו) עם השינויים פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף (ז).

לאה ורון: חבר הכנסת אמנון כהן מצביע במקום חבר הכנסת אזולאי.

כרמל שאמה-הכהן: וקנין, לא?

אמנון כהן: וקנין, לא חשוב.

לאה ורון: תבחרו, מה שאתה רוצה.

אמנון כהן: הלאה.

ברוריה מנדלסון: עיקר הסעיף הוא לחייב את בעל רישיון כללי למתן שירותי "בזק" פנים-ארציים נייחים או ניידים, לרבות בעלי רישיון כללי ייחודי ורדיו טלפון נייד - - -

לאה ורון: תקראי לזה רישיונות קיימים ומבקשים חדשים.

ברוריה מנדלסון: בסדר, אני אקרא לזה רישיונות תקשורת.

ברוריה מנדלסון: לחייב את בעלי רישיונות התקשורת להעביר את מאגר המודיעין לבעל רישיון לשירות מודיעין וגם להעביר לו עדכון של מנוי שביקש להיות חסוי או עדכון של מנויים שהצטרפו אחת ליום, וחובה על בעל רישיון לשירות מודיעין לעדכן את המאגר שלו תוך שעתיים ממועד קבלת העדכון.

ון פליישר בן-יהודה: למה אני צריכה להעביר לו את מי שביקש להיות חסוי?

מאיר שלום: לא, רק אם הוא קודם קיבל אותו.

מאיר שלום: הכוונה לא למישהו שהוא לא ידוע לו.

ברוריה מנדלסון: אם מישהו קיים ביקש להיות חסוי.

ון פליישר בן-יהודה: מי שחסוי לא מעבירים.

מאיר שלום: אם הייתי עד היום ועכשיו קראתי את ההודעה שלכם ואני מבקשת להיות חסויה אז נמחק אותי.

מאיר שלום: זה הרעיון.

איתי עצמון: אני מניח שהעדכון יהיה רק ככל שיהיו שינויים במאגר.

דנה נויפלד: נכון, זו המשמעות של עדכון.

איתי עצמון: כי כתוב כאן:

איתי עצמון: עדכון אחת ליום עבודה.

ברוריה מנדלסון: אם אין שינוי אין עדכון, אבל אם צריך לכתוב: ככל שיש שינוי – אז אפשר.

דנה נויפלד: לא, עדכון זה עדכון, זה בסדר.

מאיר שלום: הכוונה ב"פירוט בדבר מנויים אשר הגישו בקשה" היא לכאלה שכבר היו ידועים לבעל הרישיון לפי חוק זו.

אמנון כהן: הלאה.

ון פליישר בן-יהודה: אין פה שום דבר על ההסדרים, תקנות איך זה יועבר, אבטחת מידע.

ון פליישר בן-יהודה: כאילו לא מעניין את אף אחד, נעביר להם את זה בדואר?

ון פליישר בן-יהודה: נשלח להם את זה עם יונת דואר?

נתי ביאליסטוק: שרון, איך זה עובר היום?

נתי ביאליסטוק: איך אתם מעדכנים היום, בלי תקנות?

איילת כהן מעגן: היום זה מאובטח לגמרי, גם המשטרה לא מקבלת.

ון פליישר בן-יהודה: יש הבדל בין מפעילים - - -

נתי ביאליסטוק: בין בעלי רישיונות, סליחה.

ון פליישר בן-יהודה: בין בעלי רישיון כלליים שיש להם - - -

נתי ביאליסטוק: למה?

ון פליישר בן-יהודה: היום זה רק בעלי רישיון כלליים, מה לעשות?

נתי ביאליסטוק: אבל למה יש הבדל בין בעל רישיון כללי לבין בעל רישיון כזה?

ון פליישר בן-יהודה: כי יש הבדל, מה לעשות?

ון פליישר בן-יהודה: בין בעל רישיון כללי לבעל רישיון כללי אחר יש כל מיני דברים אחרים, הרבה נתונים שאנחנו מעבירים אחד לשני לבין בעל רישיון כזה.

ון פליישר בן-יהודה: אם אתכם זה לא מעניין, אותי זה בטח לא מעניין.

איילת כהן מעגן: יש הבדל.

איילת כהן מעגן: קודם כל יש בינינו הסכמים, זה מוסדר וזה גם עבר אישורי ממונה.

נתי ביאליסטוק: בלי תקנות.

איילת כהן מעגן: שנייה.

איילת כהן מעגן: המשטרה, כוחות הביטחון שמקבלים את הקבצים, לא נתנו להם לקבל את הקבצים עד שלא הותקנו תקנות בעניין ועד שלא בדקו את אבטחת המידע כי למשטרת ישראל לא היתה אבטחת מידע מתאימה.

נתי ביאליסטוק: על איזה תקנות את מדברת?

איילת כהן מעגן: אני מדברת על תקנות סדר הדין הפלילי, שעוברים קבצים בדיוק - - -

נתי ביאליסטוק: זה לא הקבצים האלה.

ברוריה מנדלסון: אלה תקנות נתוני תקשורת, זה לא קשור.

איילת כהן מעגן: עוברים קבצים עם המידע הזה ותעודת זהות - - -

נתי ביאליסטוק: זה לא הנתונים האלה.

לאה ורון: אם אתם מדברים כולם יחד היא לא יכולה אפילו לרשום.

לאה ורון: תאפשר לנציגי "בזק" לסיים את הדברים שלהם, תרשום לך את השאלות בצד ותשאל אותם אחר כך.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שאתם, כרגולטורים, צריכים להיות מוטרדים איך המידע הזה עובר, זה מידע מאוד רגיש.

ון פליישר בן-יהודה: אם אתם לא מוטרדים, אין בעיה.

ון פליישר בן-יהודה: מדובר פה במידע מאוד רגיש, בכל רשומת הטלפונים של כל לקוחות מדינת ישראל.

אמנון כהן: נמצא את זה היום, זה היום נמצא.

אמנון כהן: מה סודי כאן?

אמנון כהן: באינטרנט יש את כולם.

ון פליישר בן-יהודה: אני מזכירה לכולם שכדי לקבל רישיון מיוחד ממשרד התקשורת יכול – סלחו לי על המילה – כל זב חוטם לקבל רישיון כזה.

ון פליישר בן-יהודה: אני יכולה היום בבוקר, אף אחד לא בודק אותי, לא שום דבר, לקבל רישיון מיוחד ממשרד התקשורת.

ון פליישר בן-יהודה: יש הבדל בין זה לבין בעלי רישיון כליים שהן חברות שהפקידו ערבויות.

אמנון כהן: כן, משרד התקשורת.

נתי ביאליסטוק: אם יורשה לי, קודם כל, לא כל זב חוטם יכול לקבל רישיון וגם הגורמים שמקבלים רישיונות מיוחדים נבדקים.

נתי ביאליסטוק: נכון שחסמי הכניסה נמוכים יותר כי זה האופי של רישיון מיוחד.

נתי ביאליסטוק: זה דבר אחד.

נתי ביאליסטוק: דבר שני, מדובר פה בנתונים מאוד מאוד ברורים ומאוד מאוד מוגדרים שאפילו חוק הגנת הפרטיות לא חל עליהם.

נתי ביאליסטוק: כש"בזק" מעבירה נתונים לחברות אחרות עוברים הרבה יותר - - -

איילת כהן מעגן: סליחה, זה לא נכון.

איילת כהן מעגן: חוק הגנת הפרטיות - - -

אמנון כהן: בואו נשמע אותו, אני לא הבנתי.

אמנון כהן: מה אתה אומר?

נתי ביאליסטוק: "בזק" מעבירה היום הרבה יותר מידע והרבה יותר נתונים לחברות אחרות בלי שנקבעו תקנות ובלי שהמשרד הסדיר את הכללים.

נתי ביאליסטוק: אם תהיה בעיה, המשרד, כמו תמיד כשיש כשל, יתערב.

אמנון כהן: יש פה חשש שזה לא יזלוג למקום - - -

ברוריה מנדלסון: השר יקבע תנאים לקבל הרישיון ואנחנו נקבע - - -

נתי ביאליסטוק: נכון, אלה התנאים לקבלת הרישיון, בסדר גמור.

ברוריה מנדלסון: וברור שיקבעו פה תנאים שידרשו, זאת אומרת שאנחנו ניתן את הדעת, אנחנו מבינים את משמעות הרישיון הזה.

לאה ורון: הוועדה הזמינה לישיבה את הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.

לאה ורון: אני מבינה שאת הנציגה של הרשות, או שאני טועה?

מאיר שלום: לא, אני נציגת ייעוץ וחקיקה, הגנת הפרטיות.

איתי עצמון: ומה ההתייחסות שלכם להערה שנשמעה כאן?

מאיר שלום: בדיון הקודם דובר על כך שבמסגרת הרישיון יקבעו תנאים גם למתן הרישיון, גם דברים שקשורים לכשירות – אם אתם זוכרים, עסקנו בנושא בדיון הקודם – וגם לגבי הוראות אבטחה, שבין היתר ימנעו גם דליפה של המידע במאגר.

איתי עצמון: אתם ציינתם אז שבכללים למתן רישיון תהיה התייחסות לנושא הגנת הפרטיות.

מאיר שלום: כן, נכון.

ון פליישר בן-יהודה: אצלו, כשכבר המידע מצוי אצלו.

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו מדברים עכשיו על העברת המידע, לא כשהוא אצלו.

לאה ורון: לא, בתנאים למתן הרישיון.

איתי עצמון: זה לא אותו דבר.

ון פליישר בן-יהודה: יקבעו לאותו בעל רישיון איך הוא שומר על המידע כשהוא כבר קיבל אותו, אבל אנחנו מדברים עכשיו על השלב איך מעבירים את המידע מאתנו אליו.

אמנון כהן: כשנותנים לו את הרישיון כבר בודקים אותו, לא נותנים לכל אחד רישיון.

אמנון כהן: בדקו, בחנו, נתנו.

ון פליישר בן-יהודה: ברור, ברור.

ון פליישר בן-יהודה: אני מזכירה לך מה עשו ב-057.

אמנון כהן: לא יודע מה עשו, אני סומך על הגוף הרגולטורי שיעשה עבודה כראוי.

לאה ורון: מה שהיא שואלת הוא איך הם יעבירו את המידע, איך בעלי הרישיונות הקיימים יעבירו את המידע תוך אבטחה של שמירת המידע.

לאה ורון: זאת השאלה.

אמנון כהן: אלה שקיבלו?

לאה ורון: לא אלה שקיבלו.

נתי ביאליסטוק: איזה סוג של מידע עובר היום בלי שאמרנו להם איך להעביר אותו?

נתי ביאליסטוק: כשרוצים שגורמים לא יכנסו לענף מסוים אז אפשר להערים כל מיני קשיים, גם אם הם לא באמת קיימים.

אמנון כהן: אבל צריך לשמור על אבטחת מידע.

נתי ביאליסטוק: הם עוברים, אדוני, לאן חייגת, אם חייגת למפעיל בין-לאומי (מב"ל), לאן חייגת, כמה זמן דיברת, איזו רשומה בחשבון לייצר עבורך, ולא שאלו אף אחד איך להעביר את זה ואיך יעבור המידע ואם יש פה אבטחה וכו'.

מאיר שלום: לא, אבל הנושא יבוא לידי ביטוי ברישיון.

קריאות: - - -

ברוריה מנדלסון: איך עובר המידע ביניהם?

נתי ביאליסטוק: מצידי, שיצא שליח עם דיסק אם זה מה שהם רוצים, מצידי, שיהיה קו תקשורת.

נתי ביאליסטוק: ההסדרים שהם יגיעו ביניהם יהיו מקובלים עלינו.

ון פליישר בן-יהודה: שליח עם דיסק מקובל עלינו.

נתי ביאליסטוק: רק אם ההסדרים האלה לא יהיו הגיוניים ולא יהיו נכונים וראויים ויבואו בעלי רישיונות ויתלוננו, נתערב.

אמנון כהן: איתי, מה אתה רוצה?

איתי עצמון: אני חושב שיש מקום להערה שנשמעה כאן.

איתי עצמון: אני חושב שיש לשקול, או להסמיך את השר לקבוע הוראות לעניין הזה או לכתוב לפחות לעת הכנת הצעת החוק עכשיו, לקריאה הראשונה, שהפרטים יועברו בדרך שתבטיח - - -

דנה נויפלד: זה בסדר, זו הצעה ממצוינת.

אמנון כהן: איך יעבור?

איתי עצמון: יש כמה אפשרויות.

איתי עצמון: אפשרות אחת, אם למשל לא רוצים להמתין עד להתקנת תקנות על ידי שר התקשורת, לומר שהמידע לפי אותה פסקה יועבר בדרך שתבטיח את ההגנה על פרטיות המנויים.

איתי עצמון: אז בדרך מכוונים את דרך פעולתם של בעלי הרישיונות.

כרמל שאמה-הכהן: הלאה.

איילת כהן מעגן: זה מטיל אחריות על המעביר, האחריות צריכה להיות על הנעבר.

ברוריה מנדלסון: לנאמר יהיו הוראות ברישיון, אתם דאגתם מה יקרה בשלב מעבר, ברישיון יהיו הוראות.

איילת כהן מעגן: לנו יש מתכונת העברת מידע שלטעמנו היא מאובטחת, היא דורשת דבר מה מסוים אצל הצד השני.

איילת כהן מעגן: צריך לדאוג לצד השני, אנחנו לא מוטרדים מעצמנו.

איילת כהן מעגן: יש לנו גם ניסיון בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אין לך בעיה.

איילת כהן מעגן: יש דרכים להעביר, יש כספות וכו', צריך לעמוד בזה.

איתי עצמון: הבנתי שתהיה התייחסות, כמו שנאמר כאן, לגבי בעלי הרישיונות החדשים לשירותי מודיעין.

איתי עצמון: כאן אנחנו צריכים בעצם להתייחס לאיך אתם תעבירו את המידע לאותם בעלי רישיונות חדשים, לכן הצעתי את מה שהצעתי.

איילת כהן מעגן: צריכה להיות פה גם התייחסות לכך שיכללו תנאים להעברת מידע.

איתי עצמון: את מדברת על תנאים לגבי בעלי הרישיונות הקיימים?

איילת כהן מעגן: החדשים.

איתי עצמון: משרדי הממשלה התחייבו בדיון הקודם שהנושא הזה יקבל התייחסות נאותה במסגרת התנאים לרישיון שיקבעו בתקנות.

ון פליישר בן-יהודה: אבל זה לא כתוב בשום מקום, אתה יודע, זה שהם אמרו את זה זה לא מספיק.

איתי עצמון: נכון.

איתי עצמון: בדיון הקודם בוועדה הנושא של פירוט לגבי תנאי הרישיון עלה והתשובה של משרד התקשורת ומשרד המשפטים היתה שגם ברישיונות אחרים לא קובעים בדיוק מה ייכלל באותם תנאים, הכול נקבע בתקנות, וגם כאן לא רצו לקבוע.

ון פליישר בן-יהודה: אני רוצה להגיד אמירה כללית שאני לא יודעת עד כמה היא ברורה.

ון פליישר בן-יהודה: בשוק התקשורת יש שני סוגי בעלי רישיונות, יש בעל רישיון כללי ויש בעל רישיון מיוחד, שזה יהיה אותו בעל רישיון לשירותי מודיעין.

ון פליישר בן-יהודה: ההבדלים בין שני סוגי בעלי הרישיונות האלה הם הבדלים תהומיים, הן מבחינת היקף הרישיון, הן מבחינת הערבות הבנקאית שבעל רישיון כללי מפקיד, הכללים שחלים עליו, מה שאומר החוק וכו'.

ון פליישר בן-יהודה: ולכן, אי אפשר להשליך מהמצב שקיים היום בין מפעילי התקשורת, שהם בעלי רישיונות כלליים – שאני מזכירה ואני מקווה שמותר לי להגיד, הם גופים מונחי שב"כ, יש לנו הוראות מאוד מחמירות לגבי שמירה על סודיות וכו' – לבין אותו בעל רישיון מיוחד שיקבל רישיון ושהרישיון שלו זה בדיוק עמוד וחצי.

ון פליישר בן-יהודה: לכן, אני חושבת שחשוב שהחוק שמסמיך לעניין הזה ומדבר על זה יכתוב פה כבר את הכללים המנחים מה יהיה חייב לכלול אותו רישיון.

ון פליישר בן-יהודה: כי זה שהם אמרו פה בדיון שהם יכניסו אחר כך ברישיון כללים כאלה, אני חושבת שזה משהו שמי שמוסמך ואמון על שמירת המידע במדינת ישראל צריך להיות מאוד מודאג לגבי זה, שהדברים האלה יהיו כתובים.

ברוריה מנדלסון: שרון, רק להזכיר שם, כתובת וטלפון זה מאגר מידע שאפילו חוק הגנת הפרטיות לא חל עליו.

איילת כהן מעגן: לא נכון.

ברוריה מנדלסון: כן נכון.

איילת כהן מעגן: לא כשיש לך מאגרים אחרים ולנו יש אחריות לפי חוק הגנת הפרטיות.

ברוריה מנדלסון: אם יש עוד מאגרים זה משהו אחר.

נתי ביאליסטוק: אני רוצה לעשות סדר.

נתי ביאליסטוק: עם כל הכבוד לשרון, היא אמרה דברים שהם פשוט לא נכונים.

נתי ביאליסטוק: רישיון לספק אינטרנט זה רישיון מיוחד, רישיון לכבל תת-ימי זה רישיון מיוחד, רישיון לתמסורת בין-לאומית באמצעות לווין זה רישיון מיוחד, להמשיך למנות אותם?

נתי ביאליסטוק: רבותי, זה רישיונות מיוחדים שאותם מנחים שמנחים את "בזק" מנחים גם אותנו בנתינתם.

נתי ביאליסטוק: הדברים האלה נדרשים ונצרכים ככל שהדבר הזה קיים.

נתי ביאליסטוק: בכל הכבוד, מדובר פה ברישיון שהוא קטן, לא צריך בשבילו רישיון כללי ולא צריך בשביל קיומו ערבות בנקאית על סך 20 מיליון שקל.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

מאיר שלום: אני רוצה רגע להתייחס.

מאיר שלום: הרי יש פה בעצם שתי חוליות, אחת היא העברת המידע מבעל רישיון התקשורת לבעל הרישיון לעניינו, והשנייה היא איך אחר כך בעל רישיון לענייננו שומר על המידע.

מאיר שלום: גם החוליה הזו וגם החוליה השנייה צריכות להיות מטופלות למצער ברישיונות.

מאיר שלום: יש גם רישיון כללי לרישיון התקשורת ויש גם רישיון לפי הסעיף הזה והתנאים יכולים להיקבע לכל הפחות ברישיונות.

מאיר שלום: אנחנו גם חושבים שהדבר הזה צריך להיות מוסדר.

איתי עצמון: אבל עכשיו אנחנו לא עוסקים בתיקון חקיקה לגבי הרישיונות שלהם, אנחנו עוסקים כרגע בתיקון חקיקה שמדבר על הרישיונות החדשים של מתן שירות מודיעין ולכן השאלה בעצם עולה.

איתי עצמון: לכן אני לא חושב שהתשובה שהנושא הזה יוסדר ברישיונות של המפעילים, נקרא להם המפעילים הקיימים, נותנת מענה מספק.

נתי ביאליסטוק: אני גם לא צריך תיקון חקיקה בשביל זה.

נתי ביאליסטוק: אם צריך הסדרה של ברישיונות שלהם לא צריך תיקון חקיקה.

ברוריה מנדלסון: בסדר, לנו יש סמכות לעשות תיקון רישיונות.

איתי עצמון: השאלה אם הוועדה מוכנה להסתפק בזה מכיוון שהרישיונות הם לא כרגע מה שעומד לאישור הוועדה, כרגע אנחנו מטפלים בתיקון חקיקה לגבי רישיון לשירות מודיעין.

איתי עצמון: לכן הצעתי שהמידע הזה יועבר בדרך שתבטיח הגנה על פרטיות המנויים.

איתי עצמון: השאלה אם יש צורך אולי גם להסמיך את השר לקבוע תקנות לעניין הזה, זאת שאלה שהוועדה צריכה להכריע בה.

איתי עצמון: יכול להיות שצריכות להיות אמות מידה.

ברוריה מנדלסון: אז זה יכול להיות שר המשפטים.

ברוריה מנדלסון: לשר התקשורת אין ידע ומומחיות בתחום הגנת המידע, אני מצטערת.

ברוריה מנדלסון: מי יכול להיות?

ברוריה מנדלסון: תגידו אתם מי, איזה ידע ומומחיות יש לנו.

נתי ביאליסטוק: סליחה, למה צריך תקנות?

נתי ביאליסטוק: אני יכול לקבוע ברישיונות אבל אני גם לא בטוח שאני חייב.

נתי ביאליסטוק: לא קבענו ברישיונות שלהם שהם צריכים להעביר את המידע ל"בזק בינלאומי" או ל-012.

אמנון כהן: איך אתה מבטיח את המידע אם לא בתקנות?

אמנון כהן: ההוא שקיבל את המאגר, הוא לא "בזק", הוא מישהו אחר.

נתי ביאליסטוק: זה שמקבל את המידע – זה יובטח בתקנות שיבטיחו את הדרך שבה הוא מקבל את הרישיון.

נתי ביאליסטוק: זה דבר אחד.

נתי ביאליסטוק: לגבי החברים האלה, בעלי רישיונות התקשורת היום, בלי תקנות, יש להם רישיונות.

נתי ביאליסטוק: אם אני צריך לתקן להם משהו ברישיון אני מתקן להם משהו ברישיון, אני לא צריך תקנות וכו'.

נתי ביאליסטוק: שנית אני אומר, רבותי, הם מעבירים מדי יום מאות אלפי פרטי מידע ביניהם על מספרי טלפון של אנשים, על חשבונות של אנשים, על לאן אנשים התקשרו בלי שכתבנו תקנות והכול בסדר.

נתי ביאליסטוק: אז למה עכשיו פתאום זה לא בסדר?

נתי ביאליסטוק: אני לא מבין.

ון פליישר בן-יהודה: כי כמו שהסברנו לפני רגע, יש הבדל, נתי, בין בעל רישיון כזה שיקבל עמוד וחצי מהמשרד - - -

נתי ביאליסטוק: אני לא מקבל את זה, את לא יודעת איזה עמוד הוא יקבל.

לאה ורון: אבל תאפשר לה לסיים לדבר.

לאה ורון: נו, באמת.

ון פליישר בן-יהודה: לבין בעלי רישיונות כלליים שהם גופים מונחי שב"כ, מקבלים הוראות מדויקות איך לנהוג בחומר הזה.

ון פליישר בן-יהודה: ומעבר לזה, האחריות היא בסוף עלי, הלקוח נתן לי את המידע הזה.

אמנון כהן: אבל הוא חתם לך שהוא לא מתנגד, מה עכשיו נהיית, מלך העולם?

אמנון כהן: את כתבת לו בהודעה שאת רוצה להעביר את זה למישהו אחר ואם הוא מתנגד – מתנגד.

אמנון כהן: כבר הורדת את האחריות מעצמך, את לא צריכה להגן על מי שלא צריך להגן.

אמנון כהן: עם כל הכבוד, נגמר.

איילת כהן מעגן: האחריות על המאגר היא שלי אלא אם הרשות למידע וטכנולוגיה תגיד שלא.

אמנון כהן: זה מיותר.

אמנון כהן: זו לא אחריות שלה בכלל, זה ירד ממנה.

אמנון כהן: ברגע שאני אמרתי שאני רוצה לעבור לספק אחר נגמר הסיפור.

איילת כהן מעגן: לא נכון.

נתי ביאליסטוק: אחזור ואומר: ספק אינטרנט, כזה שיודע בדיוק לאיזה אתר נכנסת ובאיזו שעה של היום, אין לו רישיון כללי, יש לו רישיון מיוחד.

נתי ביאליסטוק: יותר מידע חסוי מזה?

נתי ביאליסטוק: אז מה הסיפור פה?

איילת כהן מעגן: ואיך הוא מעביר אותו זה מסודר, התקנות - - -

נתי ביאליסטוק: הוא מעביר אותו, הוא שומר על פרטיות.

נתי ביאליסטוק: ברישיון שלו יש הוראות כלליות בשביל הגדרה ושמירה על רישיונותיו.

דנה נויפלד: זה לפי חוק אחר.

דנה נויפלד: זו בכלל מאטריה שהיא מאטריה מסוימת אז אם אתם מציגים משהו זה בסדר אבל לפחות תגידו את הדברים באופן מדויק.

דנה נויפלד: מה שאת אומרת הוא נכון אבל הוא בכלל בחוק אחר ויש דברי חקיקה שמסדירים - - -

איילת כהן מעגן: אז מה אם זה בחוק אחר?

דנה נויפלד: יש דברי חקיקה שמסדירים העברה בתקנות ופה, המסגרת שלכם, שאתם פועלים לפי המסגרת הרישוית, אני לא רואה שזה גורם לכם לבעיות.

דנה נויפלד: אז בואי תגידי את הדברים כפי שהם, עם כל הכבוד.

איילת כהן מעגן: להזכירך, החוק התחיל בלי תקנות והצורך בתקנות עלה תוך כדי.

איילת כהן מעגן: זה שזה חוק אחר זה לא משנה, המידע הוא מידע הוא מידע.

איילת כהן מעגן: זה מאגר ויש אחריות לגביו.

דנה נויפלד: לא נכון, שם יש תכליות אחרות והמאטריה היא אחרת.

דנה נויפלד: זה לא נכון.

איילת כהן מעגן: זה הוכר באינספור פורומים, שכשמדובר בקצבים שמועברים זה סיכון אחר לחלוטין.

איילת כהן מעגן: היכולת לעשות פילוחים היא שונה לחלוטין.

נתי ביאליסטוק: אנחנו מדברים על מידע שאם אתה רוצה יש לי 13 ספרים שכולו מצוי בהם.

נתי ביאליסטוק: כל אחד יכול לבקש את זה.

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שההצעה של איתי היא מצוינת, כתוב פה חובת - - -

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה של איתי, הולכים על זה.

ברוריה מנדלסון: והגנה על הפרטיות של המנוי.

ברוריה מנדלסון: זה מטיל חובה גם על המעביר וגם על הנעבר ואתם תמצאו את הדרך להגן על פרטיות, כמו שאתם עושים את זה היום.

ברוריה מנדלסון: אנחנו נכתוב הוראות ברישיון הוראות כלליות.

איילת כהן מעגן: - - -

ברוריה מנדלסון: אז מה?

ברוריה מנדלסון: אתם תשמרו על פרטיות המנוי גם בהעברה כפולה.

איילת כהן מעגן: מאה אחוז, אנחנו נשמור.

אמנון כהן: איתי, אנחנו סיכמנו.

כרמל שאמה-הכהן: תאמר זאת.

איתי עצמון: המידע, לפי פסקה אחת, יועבר בדרך שתבטיח הגנה על פרטיות המנויים.

איתי עצמון: אני מבין שהכוונה היא כפי שיקבע שר התקשורת בתקנות?

אמנון כהן: בהתייעצות.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מתנגדים שזה יהיה בתקנות.

נתי ביאליסטוק: לא רוצה תקנות.

נתי ביאליסטוק: מה, לכל העברת מידע נצטרך לכתוב עכשיו תקנות?

ברוריה מנדלסון: למה צריך לקבוע?

כרמל שאמה-הכהן: יקבע שר התקשורת.

ברוריה מנדלסון: יקבע זה כבר בתקנות.

דנה נויפלד: יקבע זה בתקנות, זה הנוסח.

ברוריה מנדלסון: כשאומרים "יקבע" זה בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אז מי אתם רוצים שיקבע?

ברוריה מנדלסון: אנחנו יכולים לקבוע הוראות ברישיון, אין לנו ידע ומומחיות לקבוע תקנות מפורטות.

נתי ביאליסטוק: יש חובה על שני בעלי הרישיונות כרגע.

ון פליישר בן-יהודה: ברוריה, אבל את סותרת את עצמך.

ון פליישר בן-יהודה: את אומרת שאין לשר התקשורת ידע, אין לו ידע לכתוב את זה בתקנות אבל כן יש לו ידע לכתוב את זה ברישיון?

ון פליישר בן-יהודה: אם יש לו ידע הוא גם בתקנות וגם ברישיון.

ברוריה מנדלסון: הוא יכול לקבוע הוראות כלליות של שמירה על פרטיות מנוי, מניעת שליחת המידע, אבל להיכנס לפורמט של איזה סוג דיסקים צריך להיות ובאיזו טכנולוגיה?

ברוריה מנדלסון: אני לא בטוחה ששר התקשורת אמון על הדבר הזה.

ון פליישר בן-יהודה: חבר הכנסת שאמה-הכהן, אני חושבת שזה שהרשות למידע וטכנולוגיה לא נמצאת פה, בחוק שכל המהות שלו היא העברת נתונים והעברת קבציים, זה בעייתי.

מאיר שלום: בסדר, אני גם רפרנטית הגנת פרטיות בייעוץ וחקיקה, אנחנו חושבים שצריכים להיות הוראות.

מאיר שלום: רמו"ט לא נמצאים כאן, אני נמצאת כאן, נמצאת כאן עוד נציגה של משרד - - -

אמנון כהן: מה הפיתרון שאת מציעה?

מאיר שלום: משרד התקשורת ומשרד המשפטים הגיעו להסכמה, גם אנחנו ראינו צורך בקביעת הוראות כאלה ואנחנו הגענו להסכמה שיקבעו הוראות כאלה בשני סוגי הרישיונות.

אמנון כהן: ברישיונות?

אמנון כהן: אז לא בתקנות?

מאיר שלום: לא בתקנות.

אמנון כהן: הם מתחייבים בפני הוועדה.

אמנון כהן: אוקיי, תתקדם, סעיף הבא.

איתי עצמון: התוספת שהקראתי, בלי התקנות, שולבה?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

דנה נויפלד: היא מקובלת.

אמנון כהן: הלאה.

ברוריה מנדלסון: אני רק רוצה לתקן: כתוב "לקבוע", אנחנו מבקשים שזה יהיה "להורות".

ברוריה מנדלסון: לקבוע זה בתקנות, אנחנו לא רוצים שזו תהיה קביעה בתקנות, זה להורות את המחיר.

איתי עצמון: אני לא כל כך הבנתי את ההוראה.

איתי עצמון: עכשיו אני מבין שיהיו הוראות כלליות לעניין הזה, או שלגבי כל מקרה ספציפי השר יורה מה המחיר?

ברוריה מנדלסון: במקרה שיש מחלוקת בין בעלי רישיונות הם יפנו אלינו.

איתי עצמון: כלומר זו תהיה הוראה ספציפית?

ברוריה מנדלסון: כן.

ברוריה מנדלסון: אם היא תתאים לכולם היא תחול על כולם ואם היא תתאים דווקא לבעל רישיון ספציפי היא תחול רק עליו.

נתי ביאליסטוק: יכול להיות שמה שיתאים ל"בזק" מבחינת העלות של יצירת הקובץ והעברתו לא יתאים ל"הוט".

איתי עצמון: ואם השר לא קובע את המחיר?

איתי עצמון: כלומר, אם אין הסכמה בין הצדדים והשר לא עושה שימוש בסמכותו להורות את המחיר, מה יקרה אז?

איתי עצמון: כי כאן אתם כתבתם: "רשאי השר להורות".

דנה נויפלד: זה נוסח סטנדרטי.

דנה נויפלד: יש לנו בחוק התקשורת נקודות כאלה שנוגעות בכל מיני מקומות, זה קיים גם בסעיף 5.

אמנון כהן: הוא מתכוון שבמקום "רשאי" יהיה כתוב "חייב".

איתי עצמון: אני מפנה את תשומת הלב שבסעיף - - - כתוב: "יקבע השר את המחיר" וגם בסעיף 5(ד) לגבי קישור גומלין כתוב: "יורה השר על המחיר".

ברוריה מנדלסון: אפשר לכתוב "יורה השר".

דנה נויפלד: אפשר לכתוב "יורה השר".

איתי עצמון: יורה.

כרמל שאמה-הכהן: גמרנו?

איתי עצמון: את הפסקה הזאת.

לאה ורון: כן, אלא אם כן יש הערות.

כרמל שאמה-הכהן: לא.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: אושר.

אמנון כהן: סעיף (ז) אושר.

אמנון כהן: סעיף (ח), בבקשה.

ברוריה מנדלסון: כשקראנו לקראת הדיון עוד פעם את הסעיף אנחנו חושבים ש"אינו רשאי לעשות שימוש במאגר המודיעין שקיבל" כבר מופיע בסעיף 4(א3)(ה) ולכן אין צורך לחזור על זה ומספיק לכתוב "אינו רשאי להעביר" – זאת אומרת שההוראה תהיה רק שבעל רישיון תקשורת אינו רשאי להעביר את מאגר המודיעין לגורם אחר.

ברוריה מנדלסון: זו בעצם המטרה של ההוראה.

איתי עצמון: וגם את מאגר הפרטים הנוספים.

ברוריה מנדלסון: כן, ברור.

איתי עצמון: צריך להוסיף את זה.

ברוריה מנדלסון: כן, "אינו רשאי להעביר את מאגר המודיעין ומאגר הפרטים הנוספים לכל גורם אחר".

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף (ח) עם השינוי?

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף (ט), בבקשה.

ברוריה מנדלסון: גם פה בטעות נכתב "מודיעין טלפוני", זה צריך להיות "מודיעין".

ברוריה מנדלסון: המילה "טלפוני" בטעות כתובה.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו מתנגדים באופן נחרץ לסעיף הזה.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שזה ממש חוק הפוגע בצרכן באופן שהכי יכול להיות, שמשרד התקשורת הוא היוזם והרעיון הוא שלו.

ון פליישר בן-יהודה: זה לא היה רעיון של מציע הצעת החוק, מעולם זה לא הופיע בהצעת החוק המקורית של מציע הצעת החוק.

ון פליישר בן-יהודה: מי שהכניס את הסעיף הזה הוא משרד התקשורת שכנראה רוצה שהלקוחות במדינת ישראל לא יוכלו לקבל שירות.

ון פליישר בן-יהודה: הדבר הכי בולט לאוזן ולעין היא ההערה עכשיו של גברת ברוריה שאמרה שהיא רוצה להוריד את המודיעין הטלפוני.

ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת שאפילו אם מישהו יקבל רישיון לעשות אתר אינטרנט והוא בכלל לא יקים מודיעין טלפוני, ייקחו ל"בזק" את הקידומת 144.

ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת שמישהו יקים עכשיו אתר אינטרנט מתחרה לאתר האינטרנט של "בזק" – שהוא בחינם והוא נותן שירות מצוין – ובשביל זה ייקחו את הקידומת 144 ל"בזק".

ון פליישר בן-יהודה: למה?

ון פליישר בן-יהודה: כי לא רוצים שלקוחות במדינת ישראל יוכלו לקבל שירות.

אמנון כהן: אבל דיברנו על זה שאנחנו נדבר על כך לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

ון פליישר בן-יהודה: עדיין הייתי מאוד שמחה שזה יוסר כרגע מהצעת החוק.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שזה סעיף שהוא ממש שערורייתי, בטח שהחוק הזה בכלל לא מחייב מישהו להקים שירות מתחרה טלפוני.

דנה נויפלד: שרון, אנחנו מקבלים את ההערה שלך רק לגבי ה"טלפוני".

ון פליישר בן-יהודה: אוקיי.

אמנון כהן: אני לא מסכים אבל.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי מה?

ברוריה מנדלסון: לגבי ה"טלפוני", שרק אם יבוא מבקש ויצהיר שהוא הולך לתת שירות מודיעין טלפוני, רק אז תבוטל הקצאת הקידומת 144.

אמנון כהן: יותר אין הסכמות, קיבלת הכול.

ברוריה מנדלסון: אם יורשה לי אני אסביר.

ברוריה מנדלסון: המטרה של ביטול ההקצאה היא כמובן לא לפגוע ב"בזק" או בלקוחות, ההפך, הכוונה היא שתוכל להתפתח תחרות כי מסקרים שעשה המשרד בזמנו וגם ממה שנאמר לנו על-ידי המתחרים - - -

כרמל שאמה-הכהן: טוב, מקובל.

ון פליישר בן-יהודה: התיקון הוא - - -

דנה נויפלד: את צודקת, התיקון הוא לא מספיק.

דנה נויפלד: לא שהוא בא לבקש רישיון למתן שירות מודיעין טלפוני, הוא בא לבקש רישיון כזה, רישיון לשירות מודיעין, והוא מצהיר או מתחייב שהוא ייתן שירות של מודיעין טלפוני.

איתי עצמון: ברישיון, זה לא אמור להיות כתוב?

דנה נויפלד: יכול להיות אבל אנחנו רוצים להבהיר, היא צודקת, ההערה נכונה.

דנה נויפלד: היא צודקת במובן - - -

איתי עצמון: כשמדובר על מתן שירותים באמצעות הטלפון.

דנה נויפלד: כן, רק אז יש הצדקה כי אז באמת יהיה מצב שבו תהיה תחרות ויש הצדקה לבטל את ה-144.

דנה נויפלד: אם לא נותנים כזה שירות אין הצדקה.

אמנון כהן: צודק.

ון פליישר בן-יהודה: הסעיף הזה משול לכך שכשנתנו – ובנושא הרבה יותר חשוב, לא בנושא השולי והפעוט הזה של שירות מודיעין – נתנו עכשיו רישיונות למפעילים סלולריים נוספים.

ון פליישר בן-יהודה: לפי ההסבר המלומד שנותנים פה נציגי משרד התקשורת, נורא חשוב שתצליח התחרות בשוק הסלולר ולכן ביום שנתנו לרמי לוי רישיון היה צריך לקחת ל"פלאפון" את הקידומת, ל"סלקום" את הקידומת כי הם צריכים להתחיל באותו קו.

ון פליישר בן-יהודה: בדיוק אותו דבר.

כרמל שאמה-הכהן: לא אותה הקבלה.

ברוריה מנדלסון: גברת שרון, זה ממש לא אותו דבר ואם נשווה את זה ל-00 בבין-לאומי זה בדיוק אותו מקרה, שרוצים לפתוח את התחרות.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שסעיף מידתי אולי היה יכול להגיד שיתנו לאותו בן-אדם רישיון שיתחיל לעבוד, אולי הוא יראה שיש לו בעיה, שהוא לא מצליח או משהו כזה, וישקלו אחרי כמה שנים לעשות את זה.

ון פליישר בן-יהודה: אבל בטח עוד לא לפני שבכלל מישהו מקבל רישיון להחליט שמבטלים שירות קיים בעל מוניטין של שנים שהושקעו בו מאות מיליוני שקלים בפרסום, בטיוב נתונים וכו'.

ון פליישר בן-יהודה: עם כל הכבוד, המספר 144 זה לא סתם מספר, זה שירות ש"בזק" השקיעה בו מאות מיליוני שקלים לאורך השנים והשקיעה במותג הזה ואי אפשר ביום בהיר וצח, כי רוצים להכניס תחרות בדבר כזה שולי שנמצא – אגב, אני קצת רוצה להרחיב לכבוד חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן שפשוט לא היה פה בדיונים הקודמים בהצעת החוק - - -

כרמל שאמה-הכהן: רוחי היתה פה.

ון פליישר בן-יהודה: השירות של שירות מודיעין טלפוני הוא שירות שנמצא בדעיכה לאורך כל השנים.

כרמל שאמה-הכהן: דווקא את הנתונים האלה כן הספקתי לשמוע.

ון פליישר בן-יהודה: נמצא בדעיכה לאורך כל השנים האחרונות.

ון פליישר בן-יהודה: השירות של האינטרנט נמצא בעליה כל הזמן ולעומת זאת ההתקשרות למודיעין הטלפוני ירדה בשנים האחרונות כל שנה בכ-10% ובשנה האחרונה חלה 20% ירידה.

ון פליישר בן-יהודה: פה, על מנת, מה שנקרא להרוג אותו לגמרי, רוצים גם כן לבטל את הקידומת כדי שאנשים לא יידעו לאן להתקשר כשהם רוצים לברר את המספר.

אמנון כהן: זה בשביל התחרות, אין מה לעשות.

ברוריה מנדלסון: אם נחזור למה שכבר אמרנו, לצורך ביטול הקצאת הקידומת 144 אין לנו צורך בכלל בחקיקה ראשית, יש לנו סמכות לעשות את זה.

ון פליישר בן-יהודה: אז תורידו את זה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו עושים את זה כדי שההסדר פה יהיה שלם.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

נתי ביאליסטוק: למשרד התקשורת יש את הסמכות לקחת את המספר 144 מחר, זה בכלל לא קשור להצעת החוק בהקשר הזה, ולהקצות מחדש.

ון פליישר בן-יהודה: ממש לא.

כרמל שאמה-הכהן: סיימנו את סעיפים (ח) ו-(ט)?

לאה ורון: רק תאשרו.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: מאשרים את (ט) עם השינוי.

אמנון כהן: הלאה, סעיף 5.

ברוריה מנדלסון: "בסעיף 28 בחוק העיקרי, אחרי "סעיף 2(ב)" יבוא "או 2(ג)".

ברוריה מנדלסון: "

איתי עצמון: הסבר, בבקשה.

ברוריה מנדלסון: המטרה היא שתהיה בו קביעה של עבירה.

ברוריה מנדלסון: סעיף 2(ג) החדש יקבע: לא יספק אדם שירות מודיעין אלא אם קיבל מאת השר רישיון לכך לפני חוק זה, אדם שיספק שירות מודיעין ללא קבלת רישיון מאת השר דינו מאסר 3 שנים או קנס 215,000 שקל.

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות, הצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 6.

ון פליישר בן-יהודה: אפשר לחזור רגע אחורה להערה לגבי סעיף (ט)?

איתי עצמון: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: אושר, אין טעם.

איילת כהן מעגן: אז הערה לגבי משהו אחר שם?

כרמל שאמה-הכהן: אושר, גם אם תשכנעי אותי אני לא יכול לשנות.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 6.

ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה בא לקבוע עיצום כספי במקרה שיש הפרה של ההוראות המנויות.

איתי עצמון: מה הסכום של העיצום שיכול להיות כאן?

ברוריה מנדלסון: אני מיד בודקת.

איילת כהן מעגן: מה העיצומים שיוטלו על בעל רישיון מיוחד כזה?

איתי עצמון: זה מופיע בהמשך, בסעיף הבא.

ברוריה מנדלסון: עכשיו זה 2% מההגדרה של הסכום הבסיסי.

ברוריה מנדלסון: אני חייבת להגיד שלגבי העיצומים הכספיים המשרד שלנו הגיש תזכיר והוא פורסם היום.

ברוריה מנדלסון: הצעת החוק פורסמה, אנחנו מקווים שהיא תעבור קריאה ראשונה, ויהיו שינויים גם בסכומים.

ברוריה מנדלסון: הכול אמור להתעדכן.

איתי עצמון: אבל כרגע הסכום לא יפחת מסכום של פי 7 מהקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, כלומר כ-100,000 שקלים.

ברוריה מנדלסון: 2% מהסכום הבסיסי או שלא יפחת.

איתי עצמון: ובלבד שלא יפחת.

ברוריה מנדלסון: כן.

איתי עצמון: כלומר שהמינימום הוא כ-100,000 שקלים.

ברוריה מנדלסון: בסדר אבל זה הרבה יותר.

איתי עצמון: כן.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

ברוריה מנדלסון: הכוונה פה היא לקבוע עיצומים כספיים על בעל רישיון למתן שירות מודיעין במקרה שהוא עושה אחת מההפרות שקראנו.

איתי עצמון: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב לכך שבפרק העיצומים הכספיים לחוק התקשורת יש סעיף שעניינו הפרה נמשכת והפרה חוזרת, שבו בעצם מנויות ההפרות שבסעיף 37ב(ב), (ב)(1), (2) או (ג).

איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי לתקן ולהוסיף גם סעיף (ג)?

מאיר שלום: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

איתי עצמון: אני רק רוצה לעניין הזה שאני לא חושב שראוי לקבוע תחילה של חקיקה ראשית בהתאם לתחילתה של חקיקת משנה.

איתי עצמון: אני מציע לקבוע מועד לתחילתו של החוק המוצע ולקבוע הוראה שתחייב להתקין תקנות עד לאותו מועד, ובאם לא הותקנו אותן תקנות ניתן להסמיך את השר לדחות באישור הוועדה את מועד התחילה של החוק בתקופות נוספות.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מסכימים.

איתי עצמון: השאלה, אם כך, מה המועד שהוועדה רואה לנכון לקבוע?

כרמל שאמה-הכהן: שהשר מחויב להתקין תקנות תוך - - -?

איתי עצמון: מתחילתו של חוק זה תוך 3 חודשים מיום פרסומו.

ברוריה מנדלסון: חצי שנה.

איתי עצמון: 6 חודשים, ובלבד שעד לאותו מועד יותקנו תקנות לעניין הרישיונות, תקנות לפי הצעת החוק.

איתי עצמון: ואם לא הותקנו תקנות כאמור, ידחה שר התקשורת בצו באישור ועדת הכלכלה את מועד התחילה בתקופות נוספות של – 6 חודשים?

אמנון כהן: לא, שיתקין תקנות, שיתחיל לעבוד.

נתי ביאליסטוק: אבל צריך להיות אחרי התקנות גם זמן היערכות.

כרמל שאמה-הכהן: אבל לשים עליו חובה להתקין את התקנות תוך איקס זמן.

אמנון כהן: למה?

אמנון כהן: אם לא אז הוא לא יעשה, לא רוצה לדחות.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אומר שאם הוא לא אז הוא יאריך.

אמנון כהן: לא רוצה להאריך.

איתי עצמון: בלי הארכה?

אמנון כהן: בלי הארכה, שיביא תקנות תוך חצי שנה.

לאה ורון: אז תחילת החוק היא 6 חודשים מיום פרסומו ובלבד שעד לאותו מועד יותקנו תקנות.

איתי עצמון: יותקנו תקנות לפי הסעיף המוצע, הסעיף שמדבר על תקנות לעניין רישיונות.

כרמל שאמה-הכהן: אז אין פה חובה על השר להתקין תקנות?

איתי עצמון: לא, ובלבד שעד אותו מועד - - -

כרמל שאמה-הכהן: זה "בלבד", זה לא אומר שהשר חייב להתקין.

כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שהחוק חייב את התקנות, השר לא חייב להתקין את התקנות, זו הפרשנות המילולית.

איתי עצמון: אני לא חושב.

איתי עצמון: אני מבין את זה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: "ובלבד שהשר" – יכול להיות שהשר יתקין או לא יתקין, איפה יש פה חובה להתקין תקנות?

איתי עצמון: אתה יכול לומר: עד אותו מועד יקבע, יתקין השר תקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לקבוע שהשר חייב להתקין תקנות תוך איקס זמן: יקבע השר תקנות תוך 60 ימים, או 120 ימים – כמה שאתם רוצים – ומאותו מועד החוק יכנס לתוקף לאחר איקס ימים.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן אתה נותן לשר להתקין תקנות?

אמנון כהן: אני חושב ששלושה חודשים זה מספיק בשביל להתקין תקנות.

נתי ביאליסטוק: זה לא בהכרח, תלויים גם בכנסת בשביל תקנות.

כרמל שאמה-הכהן: חצי שנה ייקח לשר להתקין תקנות?

איתי עצמון: זה תקנות באישור ועדה?

דנה נויפלד: לא.

אמנון כהן: אם הוא לא התקין תקנות החוק נכנס לתוקף בלי התקנות.

דנה נויפלד: אי אפשר, זה תנאי.

ברוריה מנדלסון: איך הוא יקבל רישיון?

איתי עצמון: אתה לא יכול להחיל את החוק בלי התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: החוק יכנס לתוקף בלי החוק, הכי טוב, נלך ככה.

כרמל שאמה-הכהן: שר התקשורת הוא שר מוכשר, תן לו 150 ימים.

דנה נויפלד: מה זה 150 ימים?

כרמל שאמה-הכהן: 5 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: לא מספיק?

ברוריה מנדלסון: אנחנו נשתדל.

כרמל שאמה-הכהן: אתם יודעים מה בונים ב-5 חודשים?

כרמל שאמה-הכהן: בסין בנו ב-21 יום רב-קומות.

איתי עצמון: עד 5 חודשים מיום פרסומו של החוק ברשומות יתקין השר תקנות.

כרמל שאמה-הכהן: כן, יתקין השר תקנות והחוק יכנס לתוקף אחרי זה.

איתי עצמון: הוא יכנס לתוקף תוך 6 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: תוך 6 חודשים.

נתי ביאליסטוק: תן קצת יותר, החברות לפעמים צריכות להיערך לעניין הזה.

נתי ביאליסטוק: תן להם 3 חודשים הכנות להיערכות.

כרמל שאמה-הכהן: תן להם באמצע 60 ימים.

כרמל שאמה-הכהן: עוד 60 ימים לחברות, בסדר?

איתי עצמון: 5 חודשים יתקין תקנות ו-60 יום, חודשיים לאחר מכן, ייכנס החוק לתוקף?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

ברוריה מנדלסון: מה חודשיים לאחר מכן?

איתי עצמון: ייכנס החוק לתוקף.

כרמל שאמה-הכהן: אם פצצה איראנית לא תיפול עד אז, הכול מותנה.

נתי ביאליסטוק: זה בסדר גמור, יתקשרו למוקד החירום המאוחד, אל תדאג.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: עלות תקציבית?

לאה ורון: הנציג של אגף התקציבים באוצר, עופר מרגלית, מסר לוועדה כי הצעת החוק אינה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.

איתי עצמון: הערכה הזאת מתייחסת לנוסח החדש שהעביר משרד התקשורת או להצעת החוק הפרטית שהגיש חבר הכנסת אמנון כהן?

כרמל שאמה-הכהן: זו כבר בעיה של האוצר.

כרמל שאמה-הכהן: : מדובר במייל שנשלח ב-11 במרץ 2012.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.