ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 33, 2012-02-20 10:00

אורית זוארץ: בוקר טוב.

אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון בוועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ולקדם בברכה את שר הפנים אלי ישי.

אורית זוארץ: הדיון משודר ועל סדר היום הפעילות של משרד הפנים ושל רשות האוכלוסין וההגירה לטיפול ולמיגור תופעת הסחר.

אורית זוארץ: לכל משרד יש את האחריות שלו ויש את הנדבך שעליו המשרד אחראי.

אורית זוארץ: בין הנושאים שביקשנו מכם להתייחס –ואני אשמח אם השר יגע בנושאים האלה או לאחר מכן צוות משרדו בהרחבה, יש מספר סוגיות שהיו במשך השנה האחרונה בוועדה ובדיון האחרון שהתקיים בנובמבר 2010 עם מר אמנון בן עמי.

אורית זוארץ: בין הנושאים שעלו היו מתן אשרות לקרבנות הסחר והעינויים, הפרדה לחוסות במקלט, טיפול בנושא דמי התווך והניצול של מעסיקים עובדות שמגיעות לכאן.

אורית זוארץ: חלק מן הנושאים מטופל על ידי הועדה שמטפלת בעובדים זרים אבל עדיין יש עובדות שמנוצלות גם מבחינה מינית וגם מבחינת תנאי ההעסקה שלהן.

אורית זוארץ: בגלל חוסר הבהירות ביקשנו נתונים על השאלה כמה נשים וכמה גברים נמצאים בארץ כמהגרי עבודה כי אנחנו מדברים על אוכלוסיה שהיא מוחלשת ושהיא גם יותר חשופה לניצול.

אורית זוארץ: כל נושא הסיעוד – ונמצאת אתנו רננה, הסיעוד, הפיקוח והבקרה של עובדות בתחום הסיעוד, וכמובן הטיפול המשרד בכל המקרים החריגים, מקרי החירום שקורים לאותם גורמים שפונים אליכם.

אורית זוארץ: לגבי סוגיית החוזים בזמנו הצענו חוזה אחיד להעסקת מהגרי ומהגרות עבודה, חוזה שיבהיר באופן מפורש את תנאי ההעסקה שלהם, כדי שהם לא יהיו חשופים לאותו ניצול או אחזקה בתנאי כפייה.

אורית זוארץ: הדבר האחרון הוא ה"זכותונים", אני מניחה שבנושא הזה נגעו גם בוועדה לעובדים זרים ואנחנו מדברים כאן על עובדות שמגיעות לארץ שנקודת המוצא שלהן היא יותר נמוכה.

אורית זוארץ: ציר נוסף הוא האחרון שאנחנו מתמודדים אתו בעיקר בשנים האחרונות והוא הפליטות ומבקשות המקלט שמגיעות מאפריקה וקצת יותר על המדיניות שלכם כמשרד בכל הקשור לטיפול באותן פליטות ומבקשות המקלט.

אמנון בן-עמי: מבקשות מקלט, לא פליטות.

אורית זוארץ: פליטות זה אחרי שהן הוגדרו אבל בשלב הראשוני הן מבקשות מקלט.

אורית זוארץ: זו סוגיה שעלתה על סדר היום, אני רוצה לחדד שבדוח האמריקאי שפורסם ביולי האחרון ציינו בצורה מפורשת את הצרכים של הפליטות ומבקשות המקלט, זו האחריות שלנו כמדינה שחתומה על אמנות בינלאומית, לטפל בקרבנות העינויים, הסחר ומבקשות המקלט.

אורית זוארץ: השר יהיה אתנו רק חצי שעה והשר יפתח.

אורית זוארץ: נאפשר למספר נציגים להעלות מספר שאלות ואחר כך המנכ"ל ישב אתנו להמשך הדיון.

אליהו ישי: בוקר טוב.

אליהו ישי: אני רוצה לברך אותך, אורית, גם על החוק שעבר בשבוע שעבר, על הפעולות שלך ועל ההתמסרות שלך לוועדה שאת עומדת בראשה, וגם להישגים שלך.

אליהו ישי: כל התופעה של סחר בנשים היא אחת הקשות שיש בעולם ואני שמח שבישראל היא יורדת.

אליהו ישי: תודות לפעולות הבינמשרדיות שנעשות, גם לך יושבת ראש הועדה, אורית, גם לגברת גרשוני ממשרד המשפטים, שעושה עבודה מצויינת, אצלנו ברשות אמנון, מיכל יוספוף ועורכת הדין אורלי שמואל, שרואים בזה, הייתי אומר ציווי מאד משמעותי וחשוב.

אליהו ישי: כפי שאמרתי "אדם נברא בצלם" ויש משמעות חשובה ביותר לפעול על מנת למגר את התופעה ככל שניתן.

אליהו ישי: לכן הרשות תעשה הכל על מנת לסייע ולעזור, לשתף פעולה עם הועדה בכל התחומים עם האמצעים שעומדים לרשותנו, גם באכיפה וגם בפעולות נוספות של אשרות במקרה הצורך, שניתן ונצטרך לעשות אותן במסגרת הטיפול שלנו.

אליהו ישי: התופעה הזו היא, כמו שאמרתי, היא קשה מאד ובכל העולם משתדלים להתמודד אתה, למרות שאני יכול לומר בסיפוק שיש ירדה בתופעה אבל זה כתוצאה ממאמצים אדירים של משרדי הממשלה השונים שפועלים בענין הזה וגם הרשות במשרד הפנים.

אליהו ישי: כל הסחר למטרות שונות, עבדות, כפיה וכד', הוא דבר שאנחנו צריכים להיות ערים לו על מנת לבלום, אנחנו מזהים את המדינות ששם זה בהיקפים גדולים יותר, ומול אותן מדינות אנחנו פועלים בהתאם.

אליהו ישי: הייתי מבקש מאמנון שיאמר מספר מלים בענין ולאחריו אנשי המשרד ובסוף, בזמן שיישאר לי, אתייחס להמשך.

אמנון בן-עמי: איפה מדינת ישראל עומדת היום בעולם?

אמנון בן-עמי: היינו כמעט מן המובילים ביותר - - -

אורית זוארץ: מבחינת המיקום שלנו בדירוג, יש שלושה דירוגים ודירוג ביניים, ישראל היתה בדירוג השלישי, עלתה לדירוג השני עם הערת אזהרה והיום אנחנו נמצאים, כבר שש שנים בערך בדירוג השני, והערת אזהרה בדירוג השני אומרת שיש חשש לאיזשהן סנקציות ופגיעה בתקציב האמריקאי שמועבר מארצות הברית.

אורית זוארץ: חשוב לחדד שתקציב הסיוע האמריקאי לישראל בכל הסוגיות הביטחוניות והאחרות מותנה בטיפול בסחר בבני אדם וסחר בנשים ולכן, הדברים האלה שלובים וכרוכים ולהיות במקום השני לצידה של פקיסטן ומדינות עולם שלישי לא בדיוק מוסיף לנו כבוד עדיין.

אליהו ישי: למרות שיש ירידה עדיין זה לא מקום מכובד.

אליהו ישי: השאיפה היא אכן להגיע למקום הטוב ביותר דהיינו, שבישראל זה לא יהיה קיים לגמרי וגם אם זה קיים נדע להתמודד אתו נכון.

אליהו ישי: השילוב בין משרדי הממשלה וההנחיה של רשות האוכלוסין לפעול בתופעה שהיא מאד קשה וחריפה, הם דבר שנותן את אותותיו.

אליהו ישי: יחד עם זה אני חוזר, שהועדה ברשות שלך אורית עושה עבודה טובה מאד והדברים מתקדמים.

אליהו ישי: יחד עם שיתוף פעולה יוצא מן הכלל של המשרד עם משטרת ישראל ואני מאד מקווה שהמקום שאנחנו נמצאים בו, הגם שהוא לא הכי גרוע, בעיניי הוא גרוע ואנחנו צריכים להגיע למצב שפה זה לא יקרה.

אליהו ישי: זה הרבה מאד תלוי בנו.

אמנון בן-עמי: ברוח הדברים של השר, קודם כל בוקר טוב, אני שמח להיות פה, גבירתי יושבת הראש, חבר הכנסת אדוני השר, היינו פה לפני מספר חודשים לישיבה משותפת עם הפורום הזה.

אמנון בן-עמי: בחודשים מאז, רשות האוכלוסין וההגירה נרתמה לנושא כמו יתר משרדי הממשלה.

אמנון בן-עמי: אין ספק שאת הפעולה הממשלתית מובילה רחל גרשוני ממשרד המשפטים, מבחינתנו היא "עמוד האש" לנושא הזה.

אמנון בן-עמי: גם מנחה, גם מדריכה וגם ממריצה כשצריך אבל, אני נותן את הנושא הזה כדוגמה לעבודה ממשלתית טובה כי בסופו של דבר אומרים לנו: אתם נבחנים בתוצאות והתוצאות, כמו שאמר השר וכמו שאמרה יושבת הראש בהתחלה, הן תוצאות טובות יותר משנים קודמות.

אמנון בן-עמי: אנחנו לא נשקוט ולא נפסיק לפעול, עד שנמגר את התופעה לחלוטין וגם אם בשנה האחרונה ניתנו שש אשרת כאלו עדיין היעדים ברשות הם שהתופעה תמוגר לחלוטין.

אמנון בן-עמי: כדי לעשות את זה אנחנו ברשות עוסקים גם באכיפה, גם במניעה וגם בהגנה.

אמנון בן-עמי: יושבים אתי אנשים מן הרשות ולא סתם הבאנו אותם כדי למלא את האולם אלא שהם עוסקים בזה יומיום, כל היום ואני לא אומר את זה בהפרזה.

אמנון בן-עמי: גם מיכל יוספוף, שהיא מינוי שמינינו ברשות, איש מטה רלבנטי שמינינו לנושא זה, מתוך החשיבות של הנושא.

אמנון בן-עמי: לידה כמובן עורכת הדין אורלי שמואל דהאן ששתיהן יחד דואגות כל הזמן להיות בקשר עם כל הגופים הממשלתיים אבל מצד שני, לחזור אלינו ולפעול מול ראשי המינהלים ומולי, כדי לוודא הרשות עושה את מה שנדרש ממנה בנושא הזה.

אמנון בן-עמי: יושבים פה ראשי מינהלים מן החשובים ביותר ברשות, יוסי אדלשטיין, ראש מינהל אכיפה וזרים ואהרון ברזאני, ראש מינהל היתרים למעסיקים של זרים, שאלה המינהלים הרלבנטיים.

אמנון בן-עמי: מינהלים גדולים מאד שעברו גם התארגנות חדשה בשנה האחרונה כדי לעשות את כל האכיפה ולשפר את מה שבגיזרה שלנו.

אמנון בן-עמי: אפרט בהמשך אבל כמו שגבירתי ביקשה ניתן זמן לשאלות.

אורית זוארץ: תודה רבה לכם, גם על ההתגייסות וגם על שיתוף הפעולה שהוא לא ברור מאליו.

אורית זוארץ: יש הרבה ביקורת אבל כשצריך להגיד דברים טובים אני גם יודעת לומר אותם ואני חייבת לציין שמן היום שנכנסתי לתפקיד, פניתי אל השר וניסינו לעשות איזשהם חידוד ואבחנה בין כל חלקי המיקשה של מהגרי עבודה, של מסתננים, של מבקשי מקלט, של קרבנות סחר, והשר היה שם, היה מאד קשוב.

אורית זוארץ: גם הפעילות של הרשות עם הצוות המשרדי ראויה לציון, גם הצוות שמלווה את הועדה וגם הצוות שיושב בסהרונים.

אורית זוארץ: חייבים לציין גם את הצוות שנמצא בסהרונים ועושה עבודת קודש, ברגישות הראויה.

אורית זוארץ: ציינתם כאן את עורכת הדין גרשוני שעומדת בראש הצוות ומתאמת את הפעולות של כל משרדי הממשלה במשרד המשפטים ולצידה יושבים גורמים נוספים, גם מן המשרד לבטחון פנים, גם מן הרווחה, גם מן הסיוע המשפטי וגם מן הארגונים החברתיים.

אורית זוארץ: נאפשר לכם להתבטא ולהשמיע מהם הצרכים שעולים, מה חסר ואיפה השר יכול לסייע יותר.

אורית זוארץ: עורכת הדין גרשוני, האם את רוצה לפתוח?

רחל גרשוני: קודם כל רציתי לציין שבחלומות הכי ורדודים שלי לא ציפיתי למערך הכשרות כל כך ענֵף כמו שאנחנו עושים ברשות האוכלוסין וההגירה.

רחל גרשוני: זה מעברי הגבול, זה אכיפה ואפילו יחידת ה r.s.d., בכל החידות האלו אנחנו עושים הכשרות וזה מאד חושב כי כל היחידות האלו משמשות צומת זיהוי של סחר בבני אדם ועבודת כפיה.

רחל גרשוני: גם העובדה שיש מרכזת והיא נוטלת על עצמה לרכז את הנושא מאד מאד עוזרת כיון שאנחנו מקיימים ישיבות שוטפות בהן אפשר להעלות בעיות ולזכות בהקשבה.

רחל גרשוני: וגם ראש הרשות, אני מרגישה שיש האזנה.

רחל גרשוני: לא תמיד יש תמימות דעים שזה לגיטימי שלא תמיד יש תמימות דעים אבל יש אוזן קשבת וגם יש התייעצויות למשל, רק אתמול התקשר מפקח על עבודה בקשר לתיק שנסוב על אנשים מסרילנקה כדי להתייעץ וזה טוב, שיש ערוצים פתוחים בין כל הרשויות.

רחל גרשוני: גם הצוות של הסכמים בילטראליים, שבעצם נציגת הרשות, שושנה סטרוס, מובילה את ההסכמים הבילטראליים, גם את זה אני רואה כצומת מאד חשוב למניעת סחר בבני אדם כיוון שבהסכמים הבילטראליים האלה מיידעים את העובדים לפני שהם באים בקשר לזכויותיהם וחותרים נגד תשלום דמי תווך.

רחל גרשוני: כרגע אני לא רוצה להתרכז בדברים שהם במחלוקת.

רחל גרשוני: יש דברים שהם במחלוקת אבל אני מעדיפה להתייחס לזה בדרכים פנימיות ובכל אופן, ב"גדול", העבודה עם הרשות היא טובה.

אורית זוארץ: תודה רבה.

אורית זוארץ: ויקה, מנהלת המקלט לנשים "מעגן".

ויקה גולדמן: מקלט גם לגברים.

ויקה גולדמן: משרד הרווחה מפעיל שני מקלטים, "מעגן" ו"אטלס".

ויקה גולדמן: אני אמשיך באותו הקו כפי שעשתה רחל, זה מקובל וזה נכון.

ויקה גולדמן: אנחנו זוכים לשיתוף פעולה יוצא מן הכלל בכל מה שקשור לפניות.

ויקה גולדמן: לא היתה שום פנייה שלא נענתה, מבחינתנו, מבחינת הסוגיות שקשורות לקרבנות סחר לצרכי זנות ולקרבנות סחר לעבדות.

ויקה גולדמן: לפעמים צצים דברים חדשים אבל למדנו תוך כדי תנועה להגמיש חלק מן הדרישות וכך זה צריך להיות כי אכן קרבנות סחר זכו להעדפה מיוחדת לאורך כל הדרך.

ויקה גולדמן: שוב, אני לא רוצה להיכנס למחלוקות, הנהגנו נוהל ביוזמתה של מיכל לעשות ישיבות על מקרים חריגים שצפים וזה משהו שהוא לא מובן מאליו.

ויקה גולדמן: אנחנו מעריכים את הנכונות שלהם להגיע, לשבת במקלט, לדבר עם הצוות ולדון בסוגיות שעולות מן השטח.

ויקה גולדמן: הלו"ז עמוס בטיפול בכמויות של אנשים ואני בטוחה שזה לא מובן מאליו.

ויקה גולדמן: אני רוצה לציין גם דרך עבודה מצויינת שיש לנו עם הסניף בפתח תקוה, של רשות האוכלוסין.

ויקה גולדמן: אנחנו זוכים גם ליחס טוב ובנינו מימשקי עבודה נהדרים.

ויקה גולדמן: הסוגיות במחלוקת הם סוגיה של מבקשי מקלט שאנו - - -

אורית זוארץ: אנחנו נשמח אם השר יתייחס לענין של קרבנות עינויים ואונס, שעברו אחזקה בתנאי כפיה במצרים אמנם אבל בסופו של דבר מגיעות לפתחנו ואנחנו צריכים לטפל בהן.

ריטה חייקין: תודה רבה.

ריטה חייקין: אנחנו עובדות במסגרת פרוייקט למאבק בזנות ובסחר בנשים.

ריטה חייקין: אמנון מכיר את הפעילות שלנו.

ריטה חייקין: כעקרון, אנחנו היום מטפלות ומאחר ואכן יש היום ירידה בסחר בנשים, אנחנו מטפלות בעיקר בהשלכות של סחר בנשים.

ריטה חייקין: זאת אומרת, עם נשים שלא עזבו את מדינת ישראל מכל מיני סיבות ובדרך כלל סיבות הומניטאריות או נשים שלא יכולות לעזוב מסיבות של חוסר מעמד, זאת אומרת, נשים מן השוליים, בדרך כלל, ולרוב גם מדרדרות לזנות.

ריטה חייקין: אני מודה לאורית זוארץ וגם לזהבה גלאון על חוק לקוחות מין ואני מקווה שנראה ירידה מאד משמעותית.

ריטה חייקין: הבעיה שאני תוהה אם להעלות כאן – ואני כאן כדי להעלות בעיות.

ריטה חייקין: אני מטעם הארגון ובדרך כלל כאן זה המקום שלנו.

ריטה חייקין: קודם כל אני רוצה להעלות את הדבר הבא, אנחנו מטפלים במהגות ומהגרות נמצאות כאן אז נושא כמו "כלות מאוקראינה", כמו שהבמאית הגדירה את הנושא, נשים שמגיעות לכאן כשהן נשואות לגבר ישראלי בעל אזרחות ישראלית ואז נשארות כאן מטעמים הומניטאריים בגלל נוהל אשה מוכה.

ריטה חייקין: במצבים האלה יש לנו הרבה בעיות ואני אשמח אם אוכל לשבת מול משרד הפנים כי זה לא רק בעיות אלא השאלות איך אפשר מצד אחד לעשות פיקוח יותר אינטנסיבי על אותם גברים שמביאים את הנשים לישראל ואחר כך נוקטים באלימות מאד קשה ומצד שני, אני גם לא רוצה לעבור את הגבול ולהגיד: בואו נסדיר את זה ואז נסדיר משהו בעייתי.

ריטה חייקין: יש מקום לכך כי "כלות מאוקראינה" הוא נושא שכבר מזמן דובר בארצות הברית כמו למשל הכלות בהזמנה, בארצות הברית כל הזמן מדברים על התופעה הזו.

ריטה חייקין: דבר נוסף וכאן אנחנו מתעכבות, אנחנו לא מקבלות תשובות הרבה זמן הן מן הועדה לטעמים הומניטריים והן מוועדות של ידועים בציבור כאשר מדובר בקרבנות סחר.

ריטה חייקין: העניינים מתעכבים ויש לנו נשים שממתינות לתשובות כבר שנה ואף שנה וחצי, ואני כל פעם מגיעה, ויש כאלה תשובות כמו למשל, יש כרגע מקרה שאנחנו עומדות כשכבר הגשנו בקשה לוועדת הסבות, כי אין לנו ברירה אחרת.

ריטה חייקין: האישה לא תוכל לעזוב את המדינה ומצד שני היא צריכה איזשהו מעמד.

אמנון בן-עמי: רק להבין, סליחה, אמרת שיש מקרים שממתינים לתשובה מן הועדה, כמה זמן?

ריטה חייקין: יש שתיים, האחת שנה והשניה שנה וחצי, אני יכולה לבדוק.

אורית זוארץ: אלה מקרים ספציפיים ושווה לבדוק את זה אחר כך.

אמנון בן-עמי: אנחנו יושבים בצורה סדורה ואני אגיד לכם באופן יותר דרמטי ורק שהשר לא יכעס עלי: אפילו כשנקבעת ישיבה והשר מזעיק אותי, אני מבקש ממנו לפטור אותי כדי לא לבטל את הישיבות האלו.

אמנון בן-עמי: בסוף שנת 2011 טרחנו לסרוק את כל התיקים שממתינים מעל שלושה חודשים, לא שנה, ולא היו כאלה.

אמנון בן-עמי: אוכל לקבל את זה.

אורית זוארץ: ברשותכם, לא כדאי להפוך את הדיון הזה לשיחה על שני מקרים.

אורית זוארץ: אני מניחה שגם המנכ"ל וגם צוות משרדו יוכלו להיפגש בצורה מסודרת ולפתור את הבעיה.

אורית זוארץ: רגע, רגע, חבר הכנסת, אני מסכמת, אם יש שני מקרים שממתינים פרק זמן שאינו סביר תיערך פגישה כדי לפתור את זה ברמה הנקודתית.

אורית זוארץ: נישאר ברמה העקרונית של השאלה איזה צרכים ואילו קשיים יש לארגונים ברמה של העבודה מול המשרד וכל בעיה נקודתית אני מניחה שאפשר יהיה לפתור.

ריטה חייקין: אלה בעצם הקשיים אבל אני חייבת לציין מפעם שעברה כשהיו מקרים, העליתי את הנקודה הזו, זוהי הועדה ולכאן אני מגיעה.

ריטה חייקין: אני מאד שמחה שמגיעים כי בסך הכל מדובר בחיים של נשים.

ריטה חייקין: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לחברותיי ורק אגיד מהם המקרים ותאמרו לי מול מי לעמוד.

ריטה חייקין: אני מעבירה כבר מחר.

אורית זוארץ: מנסיוננו עם תיקים ומקרים שנפלו בין הכסאות כמו קרבנות עבר, כבר בתחילת העבודה שלנו בוועדה ריכזנו את כל השמות, העברנו אותם בצורה מסודרת למיכל, קיבלנו תשובות על הכל.

אורית זוארץ: ריכזנו את הנתונים מן הארגונים ואם יש נתונים חדשים אין לנו שום בעיה להמשיך ולרכז את זה ולעבוד באופן ישיר מול מיכל.

אורית זוארץ: הטיפול של הצוות ושל מיכל היה מצוין במקרים האלה וקיבלנו מענה ברוב המקרים.

אורית זוארץ: תודה רבה.

אמי סער: מוקד הסיוע לעובדים זרים הוא עמותה שפעלה רבות למיגור הסחר.

אמי סער: לצערי גם אני אצטרך להמשיך את התחילה ריטה ואציף מספר בעיות שיש לנו.

אמי סער: המוקד מטפל בשנה וחצי האחרונות בקרבנות שמגיעים מסיני, קרבנות במצב מאד קשה.

אמי סער: אנשים מגיעים עוד ועוד.

אמי סער: המקלט מלא בנשים שהן קרבנות סחר מסיני - - -

אורית זוארץ: על איזה מקלט את מדברת?

אמי סער: מקלט "מעגן".

אורית זוארץ: יש גם מקלט של האו"ם בדרום תל אביב.

אמי סער: יש מקלט של הארגון בתל אביב, שהתנאים בו קטסטרופליים, ממש קשים, נשים שמגיעות לשם רובן אריתריאיות אבל יש נשים שהן לא.

אמי סער: יש שם נשים וגבר אחד שנמצאים במקלט שנה וחצי, פנו וביקשו אשרות כדי שהם יוכלו לצאת מן המקלט ואין תשובה מן המשרד עדיין.

אמי סער: דברים שהם אולי בטיפול הסיוע המשפטי ואולי סיגלית תענה.

אמי סער: זה מקשה, אנחנו יודעים כמה קשה היום להכניס אנשים ובגלל שאין מקום במקלט מכניסים אנשים למקלט של A.R.D.C.

אמי סער: ונמצאות שם שמונה נשים בחדר אז יכול להיות שאם היו נותנים אשרות לאותם אנשים שהם לא אריתריאים כמו שהחוק מחייב אז היו מתפנים מספר מקומות.

אמי סער: כאשר האריתריאיות, מקבלות אשרה, הן מקבלות את אשרת 2א'5 המפורסמת, שכתוב בה: "אשרה זו אינה אשרת עבודה".

אמי סער: נכון שאין אכיפה על המעסיקים, אבל מנסיון יומיומי שלנו, אנשים מתקשים למצוא עבודה עם האשרה הזו.

אמי סער: האם לפחות לקרבנות אפשר לתת אשרה אחרת, אשרה מכובדת?

אמי סער: זו בקשה וזה משהו שאני מבקשת שתתייחסו אליו.

אמי סער: סוגייה נוספת, שלא קשורה לסחר בנשים דווקא, אלא שיש למשרד הפנים כל מיני אשרות עבודה שנותנים כדי להיכנס לארץ, אשרות עלומות שם, לדוגמה, יש אשרה לעבוד בימאות.

אמי סער: אנחנו נתקלים בשנה האחרונה מספר מקרים אצל אותו מעסיק באשדוד, שהביא לארץ אנשים עם אשרת ימאות, מעסיק אותם בתור דייגים בתנאים מחפירים ורק אתמול חילצנו סרי לנקי מאשדוד בסיוע יוצא מן הכלל של יחידת "סער" ורובי ואמרתי לרובי שכולם מקבלים ממני "כוכבים", הם חילצו תוך כמה שעות, נסעו לאשדוד, לקחו מישהו שהיו אמורים להטיס אותו מן הארץ, אחרי שהוא שילם 6,000 שקל כדי להגיע לפה, הוא עסק שלא כחוק בעבודה - - -

אורית זוארץ: אתם עושים עבודת קודש אבל יש ועדה שלמה שמטפלת בסוגיית העובדים הזרים וניצן הורוביץ עומד בראשה.

אורית זוארץ: חשוב להתמקד כאן באחזקה בתנאי עבדות ובסחר בבני אדם.

אמי סער: הם מוחזקים בתנאי עבדות ולכן אני מעלה את זה פה.

אמי סער: כשיש אשרות.

אמי סער: פנינו למשטרה ופנינו למשרד הפנים וביקשנו לאחד מאותם קרבנות אשרה עד שייבחן הענין אבל לא קיבלנו.

אורית זוארץ: האם הוא במקלט?

אמי סער: הוא לא במקלט.

אמי סער: אחד במקלט ואחד לא במקלט.

רחל גרשוני: אכן התחלנו לראות כמה וכמה מקרים של דייגים שמגיעים עם אשרת ימאים ומוחזקים בתנאים קשים מאד.

רחל גרשוני: אני מכנסת ישיבה ביום 4 במרץ עם כל משרדי הממשלה לרבות רשות האוכלוסין וההגירה, משרד התחבורה, משרד החקלאות, המשטרה והסיוע המשפטי כדי לדון בפרצות פיקוח שיוצרות אקלים נוח להתפתחות עבדות ועבודת כפייה אז הנושא הזה כן רלבנטי ואנחנו חוששים מדפוס חדש.

רובי קיים: באופן כללי, שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הפנים הוא מעולה.

רובי קיים: הפניות נענות בזמן מאד מהיר.

רובי קיים: אנחנו יודעם שאנחנו "משגעים" אותם כל הזמן עם כל מיני מסמכים שאנחנו רוצים לקבל אבל אין ברירה, אנחנו חייבים לקבל נתונים על מבקשי מקלט כאלה ואחרים אבל ההיענות היא מדהימה.

רובי קיים: מה שכן, צריך לקחת בחשבון שהמקלטים מתמלאים.

רובי קיים: המסתננים שמגיעים לארץ לא אבל המקלטים של הקרבנות מתמלאים.

רובי קיים: מקלטי הנשים.

אורית זוארץ: כמה מקומות יש לנו במקלט לנשים?

ויקה גולדמן: שלושים וחמישה לנשים ושלושים וחמישה לגברים.

אורית זוארץ: יש גם ילדים?

ויקה גולדמן: המקלט לנשים מלא, קצת התפנה בסוף החודש.

ויקה גולדמן: אנחנו מקבלות נשים שממתינות כרגע לקליטה בסהרונים אבל לגבי השאלה כמה מקומות יש, יש לנו חמש עשרה נשים לאשרה מקרב מבקשי מקלט.

אורית זוארץ: כמה ממתינות?

אורית זוארץ: כמה פניות נעשות אליכם?

ויקה גולדמן: כמה שידוע לי כרגע יש שש נשים שממתינות.

ויקה גולדמן: רוב הנשם במקלט הן לא אריתריאיות אלא מזוהות כאתיופיות.

סיגלית זוהר: רציתי להציף מקרה פרטני שטיפלנו בו לאחרונה כי אמנם הוא מקרה פרטני אבל הוא משקף בעיה רחבה.

סיגלית זוהר: מקרה של בחורה מבנגלדש שהיגרה ללבנון כמהגרת עבודה חוקית, בלבנון עבדה בתנאי עבדות, בתנאים מחפירים ואחרי עשרה חודשים שבהם הועסקה בתנאי עבדות על ידי שתי משפחות היא נסה על נפשה, הגיע לגבול ישראל לבנון, חיילי צה"ל אספו אותה משם, הם התרשמו מן המצב הקשה ותיעדו אותו בדוח.

סיגלית זוהר: ציינו שאין לה דרכון והיא פירטה את כל התלונות שלה.

סיגלית זוהר: הם ערכו לה תחקיר, הגיעו למסקנה שהיא לא מסוכנת, העבירו אותה למתקן סהרונים למטרת הרחקה.

סיגלית זוהר: למרבה הצער למדינת ישראל אין קשרים דיפלומטיים עם בנגלדש ולכן היא הוחזקה שם במשך חודשיים במצב שלדעתנו הוא כליאת שווא.

סיגלית זוהר: נאלצנו להעניק סיוע בתביעת נזיקין נגד המדינה במקרה הזה ולמעשה, במשך חודשיים לא עשו לה שימוע, לא הביאו אותה בפני דיין, לא הוצא על שמה צו משמורת, ומשרד הפנים טען שהוא לא מטפל במקרה הזה, ושצה"ל שתפס אותה ירחיק אותה.

סיגלית זוהר: לי אישית לא כל כך ברור לי איך צה"ל אמור להרחיק אנשים ממדינת ישראל, אני יודעת שצה"ל תופס מדי יום עשרות אנשים בגבול מצרים ומנסה לטפל בהם בזמן שהם שוהים במתקני משמורת, רציתי לדבר אתכם על המקרה הזה, אשה שבמשך חודשיים הוחזקה במתקן משמורת, בלי צו משמורת, בלי צו הרחקה ובלי שימוע.

סיגלית זוהר: אלמלא שחררנו אותה למקלט היא עדיין היתה שוהה שם.

אורית זוארץ: האם שוחררה ל"מעגן"?

סיגלית זוהר: לא, היא שוחררה למקלט בעוספייה.

אליהו ישי: אענה על השאלות הפרטניות.

אליהו ישי: נמצאים פה, גם מנכ"ל הרשות וגם עובדי הרשות שלנו, שיתייחסו לכל שאלה ושאלה.

אליהו ישי: באופן כללי, ככל שהגבול הדרומי פתוח ואנחנו נמצאים בתהליך של בניית גדר ומתקני שהייה, ככל שמה הפירצה נשארת פתוחה אז התופעה תלך ותגדל.

אליהו ישי: אני מניח שהמקלטים הקיימים לא יספיקו, אני מקווה שבניית הגדר תושלם במהרה.

אליהו ישי: מדובר במספר זכיינים כדי לבנות את הגדר היום זה הוכפל לעשרות, על מנת שזה ייגמר מהר, כולל מתקן השהיה שגם זה עבר במועצה הארצית.

אליהו ישי: גם שם מאד חשוב שזה יעבור בתנאים טובים ויהיה מתקן ראוי ומכובד וזה כרוך כמובן בעלויות רבות.

אליהו ישי: מכל מקום, אנחנו מתייחסים לקרבנות של העבדות ועבודת כפיה ברגישות מאד גבוהה ורואים גם את התוצאות של ההתמודדות למרות התופעה של המסתננים שהולכת וגדלה, תופעת הסחר בבני אדם, אצלנו נמצאת במקום גבוה.

אליהו ישי: אמרתי, אני לא מסתפק כי צריך לצמצם את זה לאפס.

אליהו ישי: שיתוף פעולה בין משרד המשפטים ומשטרת ישראל עם רשות ההגירה עוזר ותורם רבות להתמודדות וגם העבודה שלך פה בוועדה.

אליהו ישי: מכל מקום, אנחנו קשובים עם הרבה רגישות לדברים האלה אבל צריך תמיד לחדד, שיש הבדל בין פליט לבין מסתנן.

אליהו ישי: כי לגבי מי שהוגדר כפליט לא היה אחד שהוגדר כפליט ולא חתמתי ואישרתי את המלצות הועדה.

אליהו ישי: קרי, בוועדות שדנים בהן מי פליט ומי לא, כשמגיעים למסקנה שאותו אדם הוא פליט לא היה מקרה שסירבתי לחתום כדי לתת לו מעמד לפי המלצת הועדה אבל כשוועדה ממליצה 'לא' אז יש אשור לוועדה לומר 'לא'.

אליהו ישי: ככלל, לא היתה המלצה לתת מעמד של פליט שלא אושרה ומכל מקום אני יכול לומר שהעבודה היא טובה ואני מקווה שנצמצם את התופעה יותר ויותר בשילוב של גורמים רבים וכמו שאמרתי, מדובר גם בגדר ומתקני שהייה אבל ככלל השילוב של משרדי הממשלה עם חילוקי הדעות שרחל מצביעה עליהם, שהם דבר טבעי שיש חילוקי דעות בין משרדי הממשלה, משרד המשפטים, משרד הפנים, משטרת ישראל, בטחון פנים, אולי גם משרד האוצר, יכול להיות אבל ככלל, מתייחסים לתופעה הזו ברגישות ראויה וגבוהה על מנת לצמצם ולמגר את התופעה.

אליהו ישי: אני רוצה להודות לך ולהודות לכולם ולהתנצל על שעליי לסיים.

רחל גרשוני: לפי מה שהבנתי פה השאלה היא לא לגבי פליטים אלא לגבי אנשים שהוגדרו או זוהו כקרבנות עבדות על אף שנפלו לעבדות מחוץ לגבולות המדינה ולגבי אשרות עבודה עבורם.

רחל גרשוני: אלו השאלות שעלו, לא לגבי פליטים.

רחל גרשוני: לפעמים אוכלוסיה פגיעה יכולה להיות או מבחינה כלכלית או קרבן לעבדות.

רחל גרשוני: מתעוררת השאלה לגבי מקרים שבמחנות הפליטים בסיני מחוץ לגבולות המדינה אבל הם זוהו על ידי משטרת ישראל כקרבנות אחזקה בתנאי עבדות ואז עולה שאלה מעניינת האם צריך גם להם להעניק אשרות עבודה.

רחל גרשוני: זו השאלה.

אורית זוארץ: זה עקרוני כי מדובר בדפוס חדש ומציאות חדשה שמדינת ישראל צריכה להתמודד אתה.

אורית זוארץ: אנחנו לא מכירים את זה לפני עשור, זה משהו שמועצם בעיקר בשלש השנים האחרונות.

אמנון בן עמי: ברשותכן, אני רוצה להמשיך מן הדברים שאמרה יושבת הראש.

אמנון בן עמי: זו סוגיה עקרונית ולכן ביקשתי כבר לפני שנה, צריכה להיות פה מדיניות ממשלתית לגבי הסוגיה הזו.

אמנון בן עמי: רשות האוכלוסין היא לא 'פלסטר' לבעיה כזו או אחרת ואשרות לא יכולות להוות 'פלסטר' לדבר שהופך להיות תופעה שהולכת וגדלה.

אמנון בן עמי: הרבה פעמים אומרים: אין מדיניות הגירה, אין מדיניות לממשלה אבל אני ביקשתי כבר לפני שנה ואולי יותר, לכנס ועדה ממשלתית שמורכבת מכל הגופים הרלבנטים כדי לקבל מדיניות ממשלתית.

אמנון בן עמי: אי אפשר לבוא לרשות האוכלוסין וההגירה ולומר: עכשיו יש לנו מצוקה פה ופה, בואו תנו אשרות.

אמנון בן עמי: אשרות הן לא 'פלסטר', אשרות ומתן מעמד הם לא 'פלסטר' לבעיה שהיא חדשה וצריך לגבש פה מדיניות ממשלתית.

אמנון בן עמי: לא לשכוח ולחדד שהסוגיה הזו מתרחשת במצרים ולא בישראל, הם פה, צריך להתייחס אליהם, זה נכון אבל לפני שתהיה מדיניות ממשלתית ואני מבין רחל שהגשת הצעה שמונחת אצל שר המשפטים אז אני מחכה.

אמנון בן עמי: חיכיתי שנה אז אני אחכה עוד קצת לדיון שיהיה בענין הזה.

אמנון בן עמי: ברגע שתהיה מדיניות ממשלתית אפעל בהתאם.

אמנון בן עמי: אני לא יכול להשתמש באשרות במקרים של: פה יש בעיה בוא תתן אשרות.

אמנון בן עמי: אני רוצה לעבוד מסודר

רחל גרשוני: זה היה לחידוד הבעיה, שהבעיה היא לא נסובה על פליטים.

אמנון בן-עמי: בוודאי שלא.

אמנון בן-עמי: אנחנו מדברים על המסתננים ואמרה גם יושבת הראש קודם שזו תופעה הולכת וגדלה, אנחנו היום עם 57,000 מסתננים.

אמנון בן-עמי: עד שיבנו את הגדר יכול להיות שנגיע למאה אלף, אין לי מושג.

אורית זוארץ: אני רוצה לחדד ולמקד.

אורית זוארץ: מתוך כלל הגורמים שנכנסים אל תוך מדינת ישראל מן הגבול המצרי ומסתננים – שזה תמיד מחזיר אותי לקונוטציה של הסתננויות במצרים של המחבלים שהגיעו לפקח, אבל במקרה הזה מדובר בקרבנות שמגיעים מאפריקה דרך מצרים אל תוך מדינת ישראל, חלקם מבקשים תעסוקה, חלקם ומבקשים מקלט לכן בתוך הקבוצה הגדולה הזו יש קבוצה – ואני לא יכולה לומר לגביה 'יותר מצומצמת' כי אחרי הביקור בסהרונים נחשפנו למציאת מאד קשה שמעל 95% מן המקרים או מן הנשים שמגיעות לפתחנו מוחזקות בתנאי עבדות וכפייה, הן נאנסות, הן מנוצלות מינית ומגיעות לפתחנו.

אורית זוארץ: לפני מספר שבועות התקיים כאן דיון עם סגן השר דני איילון על המחויבות שלנו כמדינה לאמנות הבינלאומיות שאנחנו חתומים עליהן.

אורית זוארץ: אני בהחלט מקבלת את הדברים שלךָ על כך שממשלת ישראל צריכה לקבוע מדיניות שתגדיר באופן מפורש כיצד מטפלים באותם קרבנות שעברו התעללות.

אורית זוארץ: נכון, לא בשטחנו והם קרבנות לעבירה שלא נעברה בתוך שטח מדינת ישראל אבל הם פה, כאן ואנחנו, על פי המאמנות האלו מחויבים לתת להם מענה ולטפל בהם.

אורית זוארץ: אי אפשר להיות רק חלק מן ה o.e.c.d.

אורית זוארץ: ולהגיד: אנחנו רוצים להיות חלק מן העולם הנאור והעולם המתקדם כלכלית אבל כשאנחנו צריכים לתת מענה הומניטרי אז לא.

אורית זוארץ: הרי האמנות האלו כרוכות זו בזו ומשולבות והמחוייבות שלנו היא מאד ברורה בתחום הזה.

אורית זוארץ: לכן אני מקבלת את ההערה שלך ואנחנו נפנה אל ראש הממשלה, נעביר אליו את המסר ונקרא לו לקבוע מדיניות מאד ברורה לכל מה שקשור לקרבנות העינויים ובעיקר כשמדובר בקרבנות שעוברות התעללות מינית, גם הקטינים וגם הנשים, שזו מציאות קטסטרופלית שמגיעה לפתחנו.

אורית זוארץ: אני חושבת שזו לא רק האחריות של משרד הפנים אבל למשרד הפנים יש מקום מאד משמעותי על הציר הזה.

אורית זוארץ: אמשיך ברשותכם, מן המקום שהפסקתי קודם.

אורית זוארץ: לגבי המקרים הפרטניים שעלו פה, אני מציע שתעבירו אותם לצוות שלנו ברשות, נשמח לבדוק כל מקרה פרטני, גם לגבי האישה מבנגלדש וגם אלו שריטה דיברה עליהן.

אורית זוארץ: יש פה את הצוות ולא הזכרתי קודם את שושנה שטראוס ואת רננה.

אורית זוארץ: תעבירו את המקרים הפרטניים ואני מבטיח שתשובות יהיו בהקדם.

אורית זוארץ: לגבי הפעילות של הרשות, אחדד מספר נקודות.

אורית זוארץ: אמרה קודם רחל גרשוני, אנחנו משקיעים המון בנושא הכשרות העובדים שלנו.

אורית זוארץ: כמו שאתם יודעים הרשות היא גוף די חדש, בן שנתיים ואולי קצת יותר, עם ארבעה מינהלים עיקריים: מינהל מעברי גבול, מינהל אכיפה וזרים, מינהל שרות למעסיקים ומינהל האוכלוסין.

אורית זוארץ: לכל ארבעת המינהלים האלה יש נגיעה בצורה זו או אחרת להתמודדות עלם התופעה הזו ולכל ראש מינהל ישנה מחוייבות אישית לעקוב ולעשות הכשרות לעובדים בנושאים שקשורים למניעת סחר.

אורית זוארץ: אנחנו עושים –כמו שנאמר– הכשרות לבקרי הגבול, אין ספק שזה צומת שהוא צומת חשוב מאד ואם תרצו אחר כך מיכל תוכל לפרט.

אורית זוארץ: כשאתה אומר "מעברי גבול", האם אתה מתכוון לנתב"ג?

אמנון בן-עמי: בכולם.

אמנון בן-עמי: יש עשרים ושלושה מעברים בינלאומיים שאנחנו אחראים עליהם, מעברי הגבול עברו אלינו ב-3 בינואר 2011 ממשטרת ישראל.

אמנון בן-עמי: עשרים ושלושה מעברי גבול יש לנו שם כ-700 בקרים, כולם עוברים הכשרות איך לנסות ולזהות מקרים שיש בהם חשש לסחר - - -

אורית זוארץ: האם גם המעבר לרשות הפלשתינאית?

אמנון בן עמי: לא.

אמנון בן עמי: מעברים פנימיים הם תחת משרד הבטחון.

אמנון בן עמי: כל אחד והמעברים שלו.

אורית זוארץ: ורצועת עזה?

אמנון בן עמי: ב"ארז" אנחנו נמצאים אבל זה משותף כמובן עם הצבא.

רחל גרשוני: אלנבי?

אמנון בן עמי: אלנבי היה אצלנו, נהר הירדן אצלנו, רבין, טאבה כמובן ואפילו ראש הנקרה.

אמנון בן עמי: במינהל האכיפה של יוסי, שיושב פה, עשינו בשנה האחרונה רה-ארגון, ארגון מחדש של המינהל.

אמנון בן עמי: כמו שאתם יודעים עברו אלינו יחידות מן התמ"ת וכו'.

אמנון בן עמי: לקחנו את כל הפקחים, פקחי האכיפה של יוסי שהם כ-130-150 במספר, כל הפקחים האלה עוברים עכשיו ונמצאים בתוך התהליך של הכשרה שמסמיך אותם לא רק לעשות אכיפה כנגד עובדים זרים, אלא גם כנגד המעסיקים שלהם והפקחים האלה, שנמצאים עכשיו בתוך המחזורים השונים של ההכשרה שלהם, בתוך ההכשרה, הם לומדים איך לנסות ולזהות מקרים כאלה, איך לוודא שהעובדים הזרים מקבלים את הזכויות שלהם, לדעת שהם לא מוחזקים בתנאי עבדות, ואם קודם היו לנו פקחים על עובדים זרים ומעט פקחים על המעסיקים אז היום אצל יוסי הפקחים כולם, כל ה- 130-150 יודעים לעשות גם וגם או יידעו במהלך ההכשרות.

אורית זוארץ: ואיך הם מחולקים לתחומי העיסוק?

אורית זוארץ: אנחנו מקבלים תלונות על תחום הסיעוד למשל, שיש שם קושי.

אמנון בן-עמי: תיכף יוסי יסביר לגבי זה אבל למעשה אנחנו מכשירים את האנשים לעבוד לא רק מול עובדים זרים אלא לא פחות – ואנחנו הצבנו את זה כיעד – מול מעסיקים.

אמנון בן-עמי: בנושא מינהל אוכלוסין, חידדנו את המודעות והעירנות בתוך לשכות מינהל האוכלוסין, במסגרת הבקשות לחיים משותפים, לראות אם יש שם חשד לניצול.

אמנון בן-עמי: במינהל שרות למעסיקים, המינהל של ברזאני, עשינו כבר שני ירידי תעסוקה לעובדים זרים, השלישי יהיה בחודש הבא.

אמנון בן-עמי: הסכמים בילטראליים, אמרה את זה רחל קודם, הסכמים בילטראליים, סליחה על הגרנדיוזיות - הם מהפיכה.

אמנון בן-עמי: באמצעות הסכמים בילטראליים מדינת ישראל, סוף כל סוף, תוכל לוודא שדמי התווך – כך אני מקווה, ימוגרו.

אמנון בן-עמי: שמדינות מולן אנחנו עובדים יהיו אחראיות על העובדים הזרים, על הדרך בה הם מגיעים לפה, איך הם נבחרים, איך הם מוכשרים שם וגם על השאלה איך הם חוזרים.

אמנון בן-עמי: אנחנו מרחיבים את הנושא של ההסכמים הבילטראליים, אני מניח שרובכם שומעים שלחלק מן הגורמים הפרטיים במשק הישראלי זה לא נוח, מעניין למה, אבל, אין ספק שזו דרך שתעזור לשמירת הזכויות של העובדים הזרים, יש לזה כתובת והיא הממשלות, קל יותר לעבוד מול ממשלה מאשר מול סקטורים אחרים ולדרוש ממנה דין וחשבון.

אמנון בן-עמי: עשינו כך, הסכם בילטראלי עם תאילנד, אנחנו כמעט לקראת הסכם עם רומניה, עם בולגריה עשינו, עם סרי לנקה, עם הפיליפינים אנחנו רוצים לקדם, ואני רוצה לומר משהו לנושא הסכמים בילטראליים, אנחנו רוצים להרחיב אותם לכמה שיותר מדינות ולא רוצים להיות תלויים בשום מדינה בשום ענף, בתנאי שאותן מדינות מקבלות את התנאים של מדינת ישראל.

אמנון בן-עמי: ובתוך התנאים האלה – ותגיד לכם רחל, יש שמירה על זכויות של העובדים, על דמי התווך ושאר הדברים שדיברנו עליהם.

אמנון בן-עמי: אמרה את זה יושבת הראש בתחילת דבריה, "זכותון" לעובדים זרים מפורסם באתר האינטרנט שלנו, החל מהיום גם בשפה האנגלית ותוך שבועות בודדים בשפות נוספות.

אמנון בן-עמי: בעברית הוא כבר מפורסם קודם, עשינו לו שיפוצים, באנגלית הוא מפורסם מהיום באתר שלנו ובשפות נוספות - כמו שאמרתי, בהמשך הדרך.

אורית זוארץ: ומה עם מי שאין לה גישה לאינטרנט, במקרה הזה של זכות עובדים, אנחנו מדברים על עובדות שנמצאות בבית, מבודדות?

אמנון בן עמי: אנחנו מפיצים, כמו שאנחנו מפיצים גם בפעולות אכיפה אנחנו מפיצים את החומרים שלנו במיגון דרכים מאד רחב.

אמנון בן עמי: אף פעם לא רק באינטרנט, אנחנו מפיצים הרבה פעמים חוזרים באמצעות אירועים כמו למשל, היריד שדיברתי עליו, עשינו אותו יחד עם ארגוני זכויות, אנחנו מפיצים חומרים בעזרת ארגוני הזכויות ונאמר כבר קודם, לא תמיד אנחנו תמימי דעים אבל אנחנו חסידים של עבודה משותפת, משותפת, עם ארגונים ועם משרדים אחרים.

אמנון בן עמי: אלו הפעולות שאנחנו עושים בנושא מניעה.

אמנון בן עמי: בנושא אכיפה, שוב, במעברי הגבול, אין ספק שזו נקודה קריטית, דיברתי על מינהל אכיפה ועל הארגון מחדש.

אמנון בן עמי: לגבי תיקי חקירה, יש גידול בתיקי חקירה, של קנסות ושל גבייה, גידול מ- 2010 ל- 2011, למרות שהיינו בשנה ראשונה של התארגנות וזה מציב לנו יעד הרבה יותר גבוה ל-2012.

אורית זוארץ: האם נשללו היתרים לאלה שהפרו זכויות?

אורית זוארץ: שהעסיקו בתנאי עבדות?

אמנון בן עמי: מר ברזאני יספר על אכיפה מינהלית לגבי שימועים ועל העבודה של העובדת הסוציאלית רננה שמסתובבת ומציפה את הבעיות.

אמנון בן עמי: זה בנושא אכיפה.

אמנון בן עמי: בנושא הגנה, אמרתי כבר קודם, אנחנו נותנים, במינהל האוכלוסין, רשיון עבודה 'ב1' לקרבנות סחר בתקופת חקירה, ושנת שיקום.

אמנון בן עמי: אני רוצה להדגיש, שנת שיקום לא תלוי בבמתן עדות וזה ראוי שייאמר.

אמנון בן עמי: דובר קודם על הועדה הבינמשרדית.

אמנון בן עמי: אני יושב ראש הועדה הבינמשרדית, יושבים בה נציגי ממשלה שונים, ממשרדים שונים, עבודה ממשלתית ראויה לציון.

אמנון בן עמי: בדרך כלל בתקשורת אנחנו מופיעים כציידי אדם ופה זה לא רק במקרה של סחר בנשים.

אמנון בן עמי: זו ועדה שמעניקה מעמד מטעמים הומניטאריים - עשרות בחודש, עשרות בחודש.

אמנון בן עמי: זה כמובן לא שווה news אבל, אין ספק - - -

אורית זוארץ: זה שווה, כיוון שאם אתה נותן סקירה ומציין שבמהלך שנת 2011 ניתנו מאה, מאה וחמישים, מאתים - - -

אמנון בן עמי: אז אני רוצה לומר שבמהלך 2011 ניתנו הרבה יותר מזה אשרות למקרים הומניטאריים מכל הקשת שמלווה חיים של מישהו זר במדינת ישראל.

אמנון בן עמי: אלה יכולים להיות טעמים משפחתיים וטעמים בריאותיים וטעמים של כאלה ש"סוחבים אתם עבר" כמו שנאמר, כל הטעמים האלה, אנחנו מתכנסים בצורה קבועה, כמו שריטה אמרה קודם, אנחנו מתכנסים בצורה קבועה לדיון במקרים קשים.

אמנון בן עמי: לוקח לא מעט זמן לבדוק אותם אבל הועדה ההומניטארית הממשלתית הזו היא ברשות ורק במקרה היא בראשותי, היא מייצגת.

אמנון בן עמי: משרד הרווחה יושב שם, משרד הבריאות יושב שם, משטרת ישראל יושבת שם, "נתיב" יושב שם, ואנחנו מקיימים דיון לגבי כל תיק ותיק ונותנים לא מעט כולל בנושא המדובר, כולל בעקבות פנייה של רחל וכו', ורק בתקופה האחרונה אישרנו שני מקרים שהם חריגים מן הנהלים הרגילים לאור הבקשות.

אמנון בן עמי: זוהי התמצית בנושא הזה.

נסים זאב: קודם כל אני רוצה להודות על הישיבה הזו, היא חשובה מאד.

נסים זאב: אני שמח שיש כמעט קונצנזוס שהמשרד עושה פה מעל ומעבר, בשיתוף פעולה ולגבי כל הביקורת פה ושם ברמת הפרט, תמיד יהיה ברמת הפרט מישהו שלא קיבל מענה, לפעמים יוצא שמקרה כזה או אחר, נזרק בין הכסאות כי אולי זה שייך יותר לצה"ל או למשרד אחר וכך הוא לא מקבל מענה אבל זה לא אומר שאין קשב ואין רצון לפתור בעיות ואני שמח לשמוע שהמשרד הזה באמת עושה מעל ומעבר.

נסים זאב: אבל, צריך לזכור, שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להיות "קבלן" של קרבנות כי ברגע שאותם קרבנות ישמעו שמדינת ישראל קולטת בהמונים או יבואו בהמוניהם הנה, חד משמעית, אני אומר לך, - - -

אורית זוארץ: כאילו שלמדינת ישראל כל יהודי עולם לא רצו לפה, עבדו קשה כדי לעלות.

נסים זאב: לא, לא, את טועה.

נסים זאב: קחי את חמשים ושבעה אלפי הפליטים או המסתננים, איך שתקראי להם, למעלה מ-50% עברו התעללויות, למעלה, זאת אומרת, לפי האינדיקציה הזו לפחות 40,000 צריך לכאורה כבר לפתוח בפניהם את השערים בלי שאלות.

נסים זאב: אם היו קרבנות שיצאו מאריתריאה והגיעו דרך סודן או דרך מצרים, כל אחד מן המדינה שלו, אנחנו צריכים לקלוט אותם לפי אותן אמות מידה ואותם קריטריונים שאנחנו מציבים לעצמנו.

אורית זוארץ: מה אתה מציע?

נסים זאב: אגיע גם לעצה.

נסים זאב: מדינת ישראל כבר החליטה לעצור, לסגור, אבל, אני רוצה לומר, שהסגירה ההרמטית לא תהיה כי אנחנו רואים, עם כל הרצון לרוץ ולסגור את השערים, עדיין יש אלפים שבאים מדי חודש, ואני לא בטוח שלא ימצאו את הפרצות פה ושם ואז אולי ממצרים יהיו פחות וזה יצטמצם במידה ניכרת אבל עדיין יש לנו את גבול ירדן ואני אומר לך, כבר מדברים על גבולות מכיוונים אחרים שעוד עלולים לבוא מהם למדינת ישראל ואנחנו נמצא את עצמנו עם אותו מספר.

נסים זאב: לכן, אנחנו צריכים להיות קודם כל גם רחמנים לעצמנו ולראות את המדינה, כפי שאני שמעתי מן המנכ"ל בן עמי שאומר שלעשרות מקרים בחודש אנחנו מתייחסים בצורה הומניטארית, נותנים מענה ותשובות וזה דבר יפה מאד, וזה שתמיד – כפי שאמרתי, שבשוליים יהיו כאלה שלא יקבלו מענה, זה דבר שצריך להעלות אותו על השולחן מול האחראים הרלבנטים.

נסים זאב: הדוגמה של בנגלדש שאת הזכרת, היא לא דוגמה שמקרינה על המדיניות או לכלל כפי שניסית להציג את זה.

סיגלית זהר: זו מדיניות.

סיגלית זהר: אז אני אציג את זה שוב.

נסים זאב: לא, זה לא נכון בכלל, זה מקרה חריג, - - -

אורית זוארץ: תקשיבו ואם יהיו הערות אני אאפשר.

נסים זאב: סליחה, אני אומר לך, לפי איך שאני מבין את זה, זה מקרה חריג אסור שתהיה פה אוירה שהיא אוירה של הכלל או חוסר התייחסות - - -

סיגלית זהר: אני חייבת להבהיר, העמדה של משרד הפנים היתה שבאופן גורף, שמי שמגיע מגבול לבנון הוא לא מטפל בו, באופן גורף.

סיגלית זהר: "ברמת הכלל, כניסה מגבול לבנון לא בטיפולנו".

נסים זאב: כי צה"ל נמצא שם.

נסים זאב: לסיום, שמעתי שיש כל כך הרבה שיתוף פעולה פורה בין משרד הפנים והרשות אל מול אותם ארגונים ובכל זאת עלינו לשאול את עצמנו איך בכל זאת מצליחים אותם סוחרים בבני אדם, אותם סרסורים, לייבא כמויות כל כך אדירות כאלו, כנראה שהם חכמים קצת יותר, זאת אומרת, הם מספיק חכמים לדעת איך להביא עת הקרבנות בצורה כזו בתיחכומים כאלה שלמרות שאנחנו יודעים את כל צורת המעברים וכל צורת ההעברות, בפרט הנושא של הבדואים אם זה בדרום, איך שהשבטים עובדים שם - - -

אורית זוארץ: אתה מדבר על הרשתות שעובדות מאפריקה דרך מצרים לתוך ישראל.

נסים זאב: הגרעין הוא פה במדינת ישראל, הוא בתוך הגבול שלנו, הוא נמצא אצל הבדואים אצלנו ושיתוף הפעולה עם אותם שבטים הוא ידוע ואני לא יודע אם נוכל להצליח אבל, אנחנו חייבים להעביר מסר חד משמעי, כי אסור שבסוף אנחנו נהיה הקרבן לאותם קרבנות.

אורית זוארץ: אכן צריך לשמור על האיזון הזכויות שלנו כמדינה ומצד שני לתת מענה לקרבנות.

אורית זוארץ: זה משהו שלא צריך לשכוח.

מיכל יוספוף: אני רוצה להתייחס למספר דברים שאמר המנכ"ל שלנו.

מיכל יוספוף: לגבי מינהל מעברי גבול, כמו שאמר המנכ"ל האחריות של המינהל עברה ב-3 בינואר שנה שעברה, במהלך כל השנה אנחנו מעבירים ריענונים לבקרים, למרות שהם עברו את ההכשרות לגבי הסחר, שישימו לב, שיהיו לפניהם אורות אדומים אם מגיעים במסווה של תיירים קרבנות סחר וראייה לכך, לפני כחודשיים היה מקרה בגשר אלנבי, לדוגמה, הגיעו לשם ארבעה אנשים מגוואטמלה, מירדן, הבקר ראה שהן מפוחדות והן התחילו לבכות תוך כדי שהוא התחיל לתשאל אותן, ואז לקחנו אותן לבדיקה במה שאצלנו נקרא קו אחורי ולא הקו של הבקר כדי לראות מה הסיפור שלהן והתברר בדיעבד, אחרי שהמשטרה נכנסה לסיפור, שלא מדובר כלל בקרבנות אבל טיפלנו בהן כמו שצריך.

מיכל יוספוף: במעברים יודעים.

מיכל יוספוף: יש לנו מעברים יבשתיים, ימיים ואוויריים ובכל המעברים האלה הבקרים עברו הכשרה.

מיכל יוספוף: אשים דגש על הנושא של מינהל האוכלוסין.

מיכל יוספוף: מינהל האוכלוסין מהווה צומת חשוב בנושא של הגשת הבקשה.

מיכל יוספוף: שברגע שאנחנו מגישים את הבקשה, לפני שהזר נמצא בארץ, אנחנו דורשים מן הלשכה שתבדוק האם יש כאן סממנים של סחר, כמו שדיברה ריטה על "נתיב הכלות מאוקראינה", אם יש לאותו בן הזוג הישראלי עבר פלילי בנושא הסחר המקרה מועבר אלינו למטה לבדיקה מעמיקה יותר כדי לבדוק אם אין כאן ענין של ניצול של הזה כדי להעביר לכאן נשים ולנצל אותן מינית בארץ.

מיכל יוספוף: אנחנו מטפלים בנושאים קרוב לשנתיים שלש - - -

אורית זוארץ: האם היו לכם הרבה מקרים כאלה של נשים שהובאו בכסות של בת זוג ונוצלו כאן מינית?

מיכל יוספוף: בהתחלה ראינו עלייה וככל שנכנסנו אל הנישה הזו ראינו שמשנה לשנה מספר המקרים יורד.

אורלי שמואל דהן: גם אם היה עבר פלילי ולאו דווקא סחר אבל ראינו שיש אופי עברייני והאישה באה מארץ מוצא שגם לגביה יש לנו חשש, ברגע שמסרבים לבקשה ולא ערערים ולא מגישים וראינו ירידה במספר הבקשות האלו אז הבנו שאנחנו בעצם כן נלחמים בתופעה.

אורית זוארץ: כלומר, היתה כאן פירצה שניסו לנצל אותה כנשים או בנות זול מחו"ל על מנת לנצל אותן מינית.

מיכל יוספוף: ניסינו לחשוב שני צעדים קדימה כי אם אנחנו מכירים את התופעה אז הם ינסו, כמו שאם סגרנו דלת אז הם יפרצו דרך החלון.

מיכל יוספוף: ניסינו לחשוב שני צעדים קדימה והצלחנו.

מיכל יוספוף: יש עדיין את האחיות והלשכות יודעות להעביר את זה אלינו במידה ויש חשד.

דוברת: גם בקשות של נשים שכבר נמצאות פה, עקב הסכמי הפטור מאשרות – שאנחנו כמשרד גם התארגנו באופן מקצועי לענין, אז מאחר ויש כבר פטור מאשרות והן מגיעות לפה כתיירות, כשמוגשת בקשה לאישה שנמצאת כאן עדיין בוחנים את זה יותר לעומק וייתכן שחלק מן הדברים שריטה התייחסה אליהם כבקשות שטרם קיבלו מענה, יכול להיות שהן נכנסות אל המסגרת של בקשות בעייתיות שלגביהן אנחנו לא יכולים להוציא סירוב ויכול להיות שאין עדיין מספיק חומר כדי לבחון אבל אנחנו מעדיפים לעכב את הדברים ולמנוע קשר מן הסוג הזה.

ריטה חייקין: אם אנחנו נכתוב או נמליץ, הרי יש מקרים, ואני חוששת שבגלל שהיא היתה קרבן סחר אתם חושדים בבן הזוג שלה.

ריטה חייקין: ואני יודעת, אני מכירה את בן הזוג כי הם באים אליי אז אם תהיה המלצה שלי, זאת אומרת שאנחנו מעורבות במקרה - - -

אורית זוארץ: מציעה שתעשו פגישה יותר ממוקדת, תעלו את כל הבעיות האלו ואני מניחה שאפשר יהיה לפתור את הבעיות האלו.

אורית זוארץ: אם לא אז נחזור לכאן.

ריטה חייקין: כשהיא מזכירה את שמי אני יודעת שמיד אני חושפת את האישה לבעיות נוספות.

אורית זוארץ: אנחנו לא ניכנס למקום הזה, משרד הפנים, גם כשריכזנו את הנתונים מנציגות הארגונים והעברנו אותם בצורה מסודרת, לא התייחסנו נקודתית לתיקון כזה או אחר אלא למקרה - - -

ריטה חייקין: כשאישה לא חושפת את העבר שלה ואז פתאום היא מעלה את השם שלי אז מיד הם חושדים.

מיכל יוספוף: העבר של האישה בבקשות האלו הוא לא רלבנטי.

מיכל יוספוף: העבר של בן הזוג הישראלי הוא יותר רלבנטי כדי שלא יהיה מצב שהוא ינצל אותה למטרות שלו במסווה של קשר זוגי.

מיכל יוספוף: כל בקשה שיש תעבירו אלי והיא תטופל.

אורית זוארץ: המקרה שעורכת הדין זוהר העלתה, טיפול בקרבנות שמגיעות מגבול לבנון - - -

מיכל יוספוף: יש.

אורית זוארץ: או.

אורית זוארץ: קיי.

אורית זוארץ: בסדר גמור.

אורלי שמואל דהן: קודם כל אני גם רוצה להודות על שיתוף הפעולה שיש, גם עם משרדי הממשלה וגם עם הארגונים.

אורלי שמואל דהן: תודה רבה גם לוועדה ואני חייבת להדגיש שאנחנו מקבלים גיבוי מלא מן המנכ"ל שלנו אמנון בן עמי, כל דבר שאנחנו צריכים לאשר מולו, בתחום הזה הוא הבהיר במספר פורומים של עובדי המינהל הבכירים ביותר שהתחום הזה נמצא בעדיפות עליונה.

אורלי שמואל דהן: אנחנו פתוחים לשיתוף פעולה מאד משמעותי כי כולם שותפים לעשייה וכולנו שותפים לרצון למצוא פתרונות.

אורלי שמואל דהן: לכל אחד יש את האינטרס של המשרד שלו ומדובר באיזון אינטרסים אבל אנחנו יושבים גם עם הסיוע המשפטי וגם עם המקלט, וישבנו על מקרים כמו מקרה ספציפי שעבר החלטה השבוע, שאמנון בראש הועדה הבינמשרדית אישר מעמד לאישה למשך שנה, וגם היה מקרה בעבר שניתן א'5 מעמד ארעי בישראל וזה הוזכר בדוח מחלקת המדינה האמריקאי וזה בעקבות כך שאנחנו מנסים לשבת ולמצוא פתרונות גם אם אשה לא נכנסת לנוהל או לשנת שיקום ואנחנו כן מוודאים שניתן פתרון.

אורלי שמואל דהן: יש לנו ילד חולה שאושפז ואנחנו מנסים לתת פתרון.

אורלי שמואל דהן: גם קרבנות מן העבר, אמנם חשוב לנו איזשהו קשר לסחר אבל גם במידה ואישה נסחרה לפני המון שנים ויש הוכחה לכך שבעקבות של השנים האחרונות היה לה קשר עם בן זוג אלים או שהיתה איזושהי שרשרת שמצביעה על כך שלא היה ניתוק מן הסחר, לא נשלול את הבקשה רק בגלל שהסחר היה לפני המון שנים.

אורלי שמואל דהן: אנחנו רגישים את זה, אני ומיכל עובדות בשיתוף פעולה מול שאר המינהלים עם הדרג הבכיר במטה, יש לנו מודעות אנחנו מעבירות הכשרות ומנסות כמה שיותר להתקדם.

אורלי שמואל דהן: שיתוף הפעולה הזה מוכיח בסופו של דבר שאנחנו מצליחים.

אורלי שמואל דהן: תודה רבה לכולם.

אורית זוארץ: הצטרפה אלינו ורד סוויד, ראש הרשות לקידום מעמד האישה, שותפה גם לפעילות שלנו בנושא.

יולי יואל אדלשטיין: כפי ששמעתם מן המנכ"ל עוד בפגישה לפני שנה בוועדה אצלְךְ נתנו לנושא הזה עדיפות עליונה בתוך הרשות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חושבים שזה תחום מאד מורכב, תחום מאד מורכב ואנחנו נוכל להתמודד אתו רק על ידי הגברת המודעות של העובדים שלנו לנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אנחנו עוסקים רבות בתחום הזה ומנסים להטמיע את המודעות הזו בקרב העובדים, להיות רגישים ועירניים לכל הנעשה בתחום הזה.

יולי יואל אדלשטיין: נעשית עבודה טובה מאד בענין הזה, נעשות המון הכשרות בענין הזה והעובדים מתחילים להפנים את זה.

יולי יואל אדלשטיין: אני אומר במפורש, אני עוסק בזה באופן אישי והיו לנו שיחות עם רחל, זה תחום שלא מכירים אותו, גם הזיהוי הוא בעייתי.

יולי יואל אדלשטיין: אפשר לדבר על זה פה אבל הזיהוי הוא בעייתי והרבה פעמים הוא מאד בעייתי ולכן, אנחנו עושים המון פעולות הכשרה לאנשים שלנו על מנת שיגיעו למקצועיות כזו שיוכלו לזהות או לפחות להרים את הדגל, יכול להיות שזה יהיה לא נכון או כן נכון אבל לפחות ירימו את הדגל, כדי שיהיה עוד מישהו שיבדוק את זה.

יולי יואל אדלשטיין: נעשות המון פעולות בענין הזה, גם בסהרונים ואֲת ביקרת לסהרונים, עשינו מהפך שם, פשוט מהפך והעובדים שם מטפלים בהם ברגישות מרבית, בכל המסתננים ומדובר בכמויות.

יולי יואל אדלשטיין: אתם רואים כל חודש, אלפיים, שלושת אלפים מסתננים וזה לא פשוט לטפל בזה ואנשים יושבים שם בדבקות במשימה לטפל באוכלוסיה הזו.

יולי יואל אדלשטיין: .

יולי יואל אדלשטיין: השינוי הארגוני שאנחנו מנהלים עכשיו, צוותי הפקחים שיגיעו היום אל המעסיקים יקבלו בצורה רוחבית, בכל העבירות, גם של השהייה, גם של ההעסקה, גם אם יש עושק, הם יהיו בעלי מקצוע שיראו את התמונה בצורה כוללת ולא כפי שעבדנו עד היום שכל אחד עשה חלק מן התהליך - - -

אורית זוארץ: אותו פקח, כפי שנאמר כאן על ידי המנכ"ל, מוכשר לעשות את עבודת הפיקוח, גם על זכויות האדם וגם על השאלה האם אותו עובד מוחזק בתנאי כפיה או עבדות, כמו גם על המעסיק.

אורית זוארץ: אין פה שני פקחים כמו שהיה בזמנו עם התמ"ת.

יולי יואל אדלשטיין: עשינו שילוב כוחות.

אהרון ברזני: התמ"ת עדיין מפקח על כל הנושא של יחסי עבודה.

יולי יואל אדלשטיין: תמ"ת זה משהו אחר, אנחנו מדברים על פקחים שלנו, גם אצלנו, היחידה שעברה מן התמ"ת, כמו שיושבת הראש אמרה - - -

גלעד נתן: פיקוח על עבודה בתנאי עבדות, בן אדם שעובד חמש עשרה שעות ביום, יום אחרי יום, זה נשאר בתמ"ת.

יולי יואל אדלשטיין: זה נשאר בתמ"ת.

יולי יואל אדלשטיין: הענין של שעות עבודה ושכר מינימום נשאר בתמ"ת.

אורית זוארץ: האם בכל תחומי העיסוק?

יולי יואל אדלשטיין: בכל תחומי העיסוק.

אורית זוארץ: בזמנו ביקשנו להרחיב את היכולת שלהם לפקח - - -

יולי יואל אדלשטיין: כל תחומי העיסוק, שני הסעיפים האלה נשארו בסמכות התמ"ת.

אורית זוארץ: אז איפה החלק שלכם באיתור קרבנות שמוחזקים בתנאי כפייה ועבדות.

אורית זוארץ: איפה החלק של הפקח שלכם?

אורית זוארץ: האם זה לא מקביל?

יולי יואל אדלשטיין: בוודאי שיש הקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: כשאני מגיע למעסיק והעובד אומר לי: "אני עובד פה המון שעות" - - -

אורית זוארץ: האם הוא מדווח מיוזמתו או שיש שאלון?

יולי יואל אדלשטיין: זה במסגרת הביקורת שנעשית, בודקים את המגורים שלו, את התנאים שלו, את השכר שלו, אני לא יורד לרמה של השאלה אם הוא מקבל את שכר המינימום או לא כי זה לא בסמכותי אבל אם הוא אומר לי: "אני עובד פה שמונה עשרה שעות" - - -

אורית זוארץ: ששה עשר תקנים לא מאויישים.

אורית זוארץ: אז בעצם מה קורה כשאתה מגיע לשטח ואתה מוצא שיש עובד שהוחזק בתנאי עבדות או כפייה או שזכויות האדם שלו מופרות.

יולי יואל אדלשטיין: במקרה הזה, אנחנו מתחילים לפעול באופן מנהלי, אנחנו לוקחים את הראיות שאספנו במקום, מגבשים אותן לתיק ומעבירים את זה למינהל של ברזאני.

יולי יואל אדלשטיין: המינהל של ברזאני הוקם כגוף שאמון לטפל על כל האמצעים של אכיפה מינהלית.

יולי יואל אדלשטיין: זו לא אכיפה פלילית כי התחום הזה נשאר בידי התמ"ת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו פועלים גם בתחום הפלילי וגם בתחום המינהלי לפי הסמכויות - - -

אורית זוארץ: באיזה שלב זה מגיע?

אורית זוארץ: מינהלית, זה נשאר במסגרת שלכם?

יולי יואל אדלשטיין: כן.

אורית זוארץ: מה לגבי הרישוי של אותו מעסיק, הסנקציה?

יולי יואל אדלשטיין: זו הסנקציה.

אורית זוארץ: מה קורה עם העובד, אם נניח וגיליתם שהוא מוחזק בתנאי כפייה ועבדות או בתנאי סחר - - -

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לוקחים - - -

אורית זוארץ: מרחיקים את העובדים ומתי זה מגיע למשרד לבטחון פנים?

יולי יואל אדלשטיין: לוקחים את העובד ומשם מעבירים אותו למעסיק אחר.

יולי יואל אדלשטיין: במקביל, החומר הראייתי מועבר למינהל של ברזאני ופותחים בהליכים נגד המעסיק.

אורית זוארץ: מה קורה עם העובד?

אורית זוארץ: מתי הוא מגיע אל הסיוע המשפטי?

אורית זוארץ: מתי הוא מגיע אל משטרת ישראל?

יולי יואל אדלשטיין: ברגע שיש דבר כזה, גם כל העובדים מודעים שברגע שמגלים משהו - - -

אורית זוארץ: יש במקביל שלילה של רישוי של המעסיק!?

יולי יואל אדלשטיין: יש מספר תהליכים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מעבירים את המידע הזה למשרד התמ"ת שהוא יפתח בהליכים הפלילים שלו בתוקף הסמכויות שלו, במקביל אנחנו מעבירים אל ההליך המינהלי, אנחנו עושים את כל הפעולות האלו בו זמנית כשהצוות מגיע לשם.

גלעד נתן: כן, אבל היכולת לשלול היתר ממעסיק היא לא של התמ"ת אלא שלכם.

יולי יואל אדלשטיין: זה הענין המינהלי שאני מעביר - - -

אורית זוארץ: תיכף נשמע גם על החלק המינהלי.

יולי יואל אדלשטיין: זה ברמה הכללית.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי השאלה שעלתה פה, המקרה של בנגלדש, ראו רבותי, היא הסתננה דרך גבול לבנון, ממדינת אויב למדינת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: על פי כללים שנהוגים במדינת ישראל, מי שמטפל במסתננים מגבול עם מדינת אויב הוא צה"ל.

יולי יואל אדלשטיין: - - -

אורית זוארץ: אז למה היא בסהרונים?

סיגלית זהר: היא לא בסהרונים, היא היתה בגבעון.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי המסתננת הזו שהגיעה ונכנסה דרך צה"ל, אחרי התייעצות עם משרד המשפטים הוגדר שמי שמטפל בה זה צה"ל.

יולי יואל אדלשטיין: צה"ל יש לו סמכויות להחזיק למשמורת, להרחיק - סמכויות שהחוק נתן לו ולכן היא טופלה על ידי צה"ל ואני לא חושב שראוי שמישהו יקבע למדינה מי יטפל בגורם כזה או אחר.

יולי יואל אדלשטיין: יש החלטה במדינה שמי שמטפל במסתננים מגבול מדינות אויב זה צה"ל ולא משרד הפנים.

אורית זוארץ: גם אם יש מקרה של קרבן?

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע מה זה "קרבן".

יולי יואל אדלשטיין: אם "הקרבן" בא דרך מדינת אויב, יש חובה - - -

אורית זוארץ: משרד המשפטים תיאר כאן מישהי שהוגדרה כקרבן.

סיגלית זהר: לא ידוע לי על שום הסכמה עם משרד המשפטים בענין.

סיגלית זהר: אשה נמצאת במתקן משמורת, לא מביאים אותה בפני דיין חודשיים, האם צה"ל מטפל בזה?

סיגלית זהר: אני לא מבינה את התשובה.

סיגלית זהר: אשה נמצאת במתקן משמורת.

יולי יואל אדלשטיין: אני מציע, סיגלית, שתבדקי בדיוק.

יולי יואל אדלשטיין: גם כשצה"ל ממלא צו אלוף מתוקף חוק, צה"ל צריך להביא אותה בפני דיין, לא אני.

אורית זוארץ: את הציר הזה.

אורית זוארץ: מאחר והועלתה כאן סוגיה, מסגרת הועדה נפנה אל הגורמים הרלבנטים.

אורית זוארץ: נסגור את הקצוות בהמשך וצריך להסדיר את זה כי כשמדובר בתופעות של הגירה גלובלית, הגירה גלובלית של אזרחים ואזרחיות שמגיעים ממדינות מאד עניות, משפחות קשות יום שמחפשות פרנסה בכל מחיר, בהרבה מאד מקרים הן נופלות קרבן לידי גורמים עברייניים גם ממדינות סביבנו וכשמדובר בנוהל גלובלי של מהגרי עבודה וקרבנות בתוכם, אז גם לציר זה צריך לתת מענה, שהרי גם המקרה הבודד הזה יכול לתאר מציאות שהיא בפתחנו בגבולנו הצפוני.

אורית זוארץ: היא עלולה גם להתגבר בשלב מאוחר יותר וצריך לתת לזה מענה ברמה של מדיניות.

אהרון ברזאני: אתייחס לנושא של האכיפה המנהלית.

אהרון ברזאני: האכיפה המנהלית מבחינתנו היא בסדר עדיפות גבוה בהתאם להנחיה של המנכ"ל, אוכפים כנגד לשכות פרטיות של חקלאות וסיעוד ותאגידי כח אדם.

אהרון ברזאני: אתן מספר נתונים לגבי הפעילות שלנו.

אהרון ברזאני: ב-2011 לגבי התאגידים, ביצענו כנגד תאגידים ממשיכים שיש להם היתרים, עשרים ושמונה שימועים, זה לפני מתן היתר אז אנחנו בודקים את כל ההתנהלות שלהם במשך השנה.

אהרון ברזאני: כנגד שלושה תאגידים יש שימוע וחשד לתאגידים קשורים, אלה אותם שלושה שנעצרו בגין גביית דמי תווך, סחר בבני אדם וניצול עובדים, לגביהם כמובן שישנו שימוע חד משמעי לפיו התאגידים האלה לפני סגירה.

אורית זוארץ: כמה זמן מתנהל כל התהליך הזה.

אהרון ברזאני: שימוע לוקח זמן, עד שיוסי בודק ומעביר אלינו לבדיקה ואנחנו מכינים תלונה - - -

אורית זוארץ: מן הרגע שיש תלונה, נניח על מעסיק המחזיק את העובדים בתנאי כפייה, עבדות או סחר, חשוד - - -

אהרון ברזאני: זה לוקח כמה חודשים.

אורית זוארץ: חצי שנה?

אהרון ברזאני: חצי שנה, פלוס מינוס.

אורית זוארץ: ובמהלך הזמן הזה, הוא ממשיך להעסיק מהגרי עבודה.

אהרון ברזאני: אין לנו ברירה, מכיוון שאין אישום חד משמעי ואת לא יכולה לשלול באופן שרירותי.

אורית זוארץ: כן, אבל אם יש ראיות לעבירות, באיזה שלב אתם נכנסים לתמונה?

אורית זוארץ: ברגע שיש תלונה של מהגר עבודה בתנאי עבדות, כפייה או סחר, חסרה לי החוליה, סליחה, גבירתי, ברשותכם.

ערן קמין: גבירתי, לא בכל אירוע כזה אנחנו נכנסים לתמונה.

ערן קמין: יחד עם זאת, כשיש אירוע שמלמד על עושק, על ניצול, על תנאי עבדות, אנחנו נכנסים לתמונה.

ערן קמין: יש מצב שהם לא משלמים לעובד שכר, כפי שהיו צריכים לשלם, או אז הדברים נשארים ברמה המנהלית.

אורית זוארץ: דיבר כאן מר ברזאני על אחזקה בתנאי כפייה, סחר או עבדות.

אורית זוארץ: האם אלו עבירות שעוברות אל פתחכם באופן מיידי?

ערן קמין: כן.

ערן קמין: אלו עבירות שיש נציגה בסהר, מיכל אלמוג, היא מקבלת את הנתונים ואז אנחנו פותחים בחקירה.

אורית זוארץ: כשהסיוע המשפטי נכנס לתמונה הוא מקבל את המידע, היתה לנו בעיה עם שב"ס והעברת מידע לגבי קרבנות שמגיעים מגבול מצרים, הנוהל שונה בעקבות ההתערבות שלנו והמידע עובר.

אורית זוארץ: המידע שאתם אוספים במסגרת משרד הפנים, האם הוא עובר אל הסיוע המשפטי?

אורית זוארץ: למתן סיוע לאותו קרבן?

אורית זוארץ: ובאיזה שלב?

אורית זוארץ: להגיע להצבעה על עושק או העסקה בתנאי כפיה - אלה סעיפים מסויימים, יש להגיע אל הנקודה של מה היה.

אורית זוארץ: מי מלווה בזמן הזה את הקרבן?

אורית זוארץ: המדינה נותנת מענה דרך משרד המשפטים, דרך הסיוע המשפטי, בדיוק בציר הזה של סחר של עבדות - - -

קריאה: כן אבל את צריכה קודם כל להגיע להחלטה של סחר או עבדות.

אורית זוארץ: יש שלבים ראשוניים של חשד.

אורית זוארץ: יש כאן צוות משפטי שלם שאמון על הנושא הזה, שאמור לסייע לאותו קרבן.

רחל גרשוני: מה שאמר מר אדלשטיין הוא נכון אבל היחידות השונות בתוך הרשות הן צומת זיהוי.

רחל גרשוני: צומת זיהוי זה אומר שהן לא צריכות לקבוע במאה אחוז אם יש כאן סחר או אין כאן סחר אלא מספיק שהן מעלות חשד, הן צריכות להעביר את זה, יש פרוצדורה שלמה, הן מעבירות את זה למשטרה, לרכזת, ואז המשטרה חוקרת.

רחל גרשוני: ברגע שהן מעבירות את זה למשטרה אז הרכז המשטרתי רואה את התיק ואומר: יש כאן מספיק ראיות ואם יש איזושהי בעיה הוא מעביר למקלט.

רחל גרשוני: זו הפרוצדורה.

רחל גרשוני: לא מצפים מן הרשות לקבוע חד משמעית שיש סחר או אין סחר אלא חשד.

סיגלית זהר: אבל הרשות לא מעבירה את זה לסיוע המשפטי.

סיגלית זהר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה אבל הפרוצדורה היא לא להעביר - - -

אורית זוארץ: למה?

אורלי שמואל דהן: להפנות למשטרה, להפנות את התיק ולקבוע עם החוקר, שדרך אגב, גם אם המשטרה סוגרת את התיק החקירה מתבצעת ברשות ואנחנו נותנים מעמד לקרבן.

אורית זוארץ: אבל עדיין, אותו קרבן זכאי לסיוע וגם בציר הזה הסיוע המשפטי יכול לסייע בהגדרה קצת יותר ברורה של המצב של אותו קרבן.

רחל גרשוני: המקלט כבר עושה והסיוע המשפטי יודע את זה.

רחל גרשוני: כשהם מגיעים למקלט, סיגלית מקיימת אתם מפגש.

אורית זוארץ: אחרי שהם מגיעים למקלט אבל כאן, במקרה של פליטות שהגיעו ממצרים לסהרונים פתרנו את הבעיה הזו על ידי העברת מידע מיידי.

אורית זוארץ: סיגלית, האם את רוצה להתייחס לנושא הזה?

סיגלית זהר: לגבי סהרונים העובדים הסוציאליים הודרכו בנוהל להעביר אלינו חשד לקיומו של מקרה עבדות.

סיגלית זהר: לא יצא לי לקבל מקרה ממשרד הפנים.

אורית זוארץ: אז אולי גם פה צריך להסדיר את הנוהל.

סיגלית זהר: אני יודעת שהם מגיעים למקלט הם מגיעים מן המשטרה.

אורית זוארץ: רגע, סליחה, ברשותכן, מר בן עמי, גם כאן, על הציר הזה, שיש איזשהו חשד, ישנה חשיבות מאד גדולה להעברת המידע.

אורית זוארץ: אנחנו עדיין לא בשלב של זיהוי וקביעה שהגורם הזה הוא קרבן אבל יש כאן איזשהו חשד ובדיוק בציר הזה הסיוע המשפטי אמור לתת מענה ולהיכנס בתווך, לתת סיוע לאותו קרבן או כשיש חשד שהוא קרבן.

אורית זוארץ: במקביל שאר הפעולות יכולות להימשך.

אורית זוארץ: אם יתברר בסופו של יום שאותו אדם לא נעברה כלפיו עבירה, שהוא לא קרבן עבדות, לא קרבן סחר ויש כאן איזה ענין מנהלי של הלנת שכר או פגיעה בגובה התשלום, זה סיפור אחר לגמרי אבל השלב המאד ראשוני הוא שאותו קרבן לכאורה, יקבל מענה מן הסיוע המשפטי ולא יצטרך לרוץ לארגונים חברתיים כדי לקבל עזרה, זה גם הרבה יותר נכון.

קריאה: בפועל, ברגע שיש ראשית ראיה המשטרה מפנה למקלט.

אורית זוארץ: אבל לפני המקלט, גם בסהרונים נתקלנו באותה בעיה.

אורית זוארץ: ברגע שעובדת סוציאלית שראיינה את הקרבן שהגיעה ממצרים לישראל והיא כאן, היא בפתחנו, ומתעורר אצלה איזשהו חשד, בדיוק המקום שאמרתם והעברתם את העובדים תדריך כולם מיומנים וכולם יכולים לזהות.

אורית זוארץ: באופן מיידי חייבים לשנות את הנוהל, גם במשרד הפנים לדאוג שהמידע הזה יעבור לסיוע המשפטי.

אורית זוארץ: המשך הטיפול ושיקול הדעת הם בידי הסיוע המשפטי ואם בסופו של דבר לא יקבע שאותו אדם הוא קרבן, הוא לא יעבור למקלט ואני מניחה שגם בסיוע המשפטי יקבלו את המידע הזה אבל, הציר הזה הוא משמעותי ויכול לסייע ולפשט את התהליך.

מיכל יוספוף: אנחנו נשב עם סיגלית ואנחנו נראה בדיוק מה ההבדל, נבדוק.

אורית זוארץ: אפשר לחבור אל המשרד לבטחון פנים ואל השב"ס, אל הנוהל החדש שהם הוציאו, שראשית הראיה תעבור מיידית לסיוע המשפטי כדי שאותו קרבן, ושוב אני מחדדת, לא תצטרך לרוץ החוצה ולבקש סיוע מ"קו לעובד" או ממוקד סיוע לעובדים זרים.

אורית זוארץ: מדינת ישראל נותנת מענה.

מיכל יוספוף: אנחנו נשב עם סיגלית ואנחנו נראה איך אנחנו יכולים לחזק את שיתוף הפעולה.

אורית זוארץ: אולי ברשותך, המנכ"ל, לקבוע נוהל של העברת מידע.

אורית זוארץ: בסך הכל מדובר בהעברת מידע בין משרדי ממשלה, בין צוותים שמחוייבים לשמירה ולהגנה של זכויות הפרט.

אהרון ברזאני: לגבי התאגידים החדשים אני רוצה להוסיף שהתאגידים החדשים ביקשו להצטרף בהתאם לנוהל, מתוכם אישרנו שלושה בלבד, שלושה עשר תאגידים נמצאים בשלבי חקירה ולא אישרנו להם מכיוון שנמצאו שם די ראיות כדי שלא נאשר להם את ההצטרפות לתאגידים.

אהרון ברזאני: לגבי החקלאות, מתוך עשרים לשכות נשלל רשיון אחד ללשכה אחת, לאינטרמן, כמו שכולם יודעים, ללשכה אחרת ניתן היתר בתנאים לאחר חקירה ושימוע ועשר לשכות נמצאות בשלבי חקירה, כלומר, מתוך עשרים, שתים עשרה נמצאות בשלבי חקירה ובדיקה.

אהרון ברזאני: לגבי הסיעוד, מתוך מאה ושבע לשכות לשלש עשרה לשכות נשלחו שלושה עשר שימועים, נגד שלושה עשרה נוספות מתנהלת חקירה.

אהרון ברזאני: כלומר, אנחנו מטפלים בנושא הזה והוא בסדר עדיפות גבוה לעומת שנים קודמות.

גלעד נתן: לגבי 'ראשית ראיה', אנחנו הצגנו כבר מספר פעמים במספר פעמים את הנושא של "יאבה", אם עדיין זה לא הופנם, שימוש ביאבה – שאפשר לקבל את המפה של המשלוחים מן המכס בתוך חמש דקות, זה מהווה 'ראשית ראיה' להעסקה בתנאי עבדות כי יאבה הוא לא סם שלוקחים בשביל הכייף אלא סם שלוקחים כדי לעבוד.

גלעד נתן: לא נשלל עוד למעסיק אחד היתר העסקה בגין העסקה בתנאי עבדות, וזה לא נבדק, בעקבות שימוש ביאבה.

גלעד נתן: הנושא השני הוא העסקה בתנאי עבדות בסיעוד.

גלעד נתן: אנחנו מדברים עכשיו על קצה הקרחון וכל מה שקורה מתחתיו הוא אנשים שלא מגיעים אליהם.

גלעד נתן: ורננה, עם כל הכבוד, גם בישיבה האחרונה שדיברנו בה על זה מגיעים אלי מעסיקים בעלי היתר ועובדים, הם לא ראו עובד סוציאלי ולא נשאלו.

גלעד נתן: אף עובד שאני פגשתי עד היום לא נשאל בנפרד, לא עובד ולא עובדת רואיינו בנפרד בפני עובדת סוציאלית.

גלעד נתן: בלי ראיון בנפרד הם לא יגידו לכם את האמת ואתם לא תדעו, לא על עושק, לא על ניצול מיני ולא על העסקה בתנאי עבדות.

גלעד נתן: ולכן המערכת הזו שבניתם, של עבודה דרך עובד סוציאלי של הלשכה, כשהלשכה יש לה את האינטרס הכי קטן בעולם להוציא עובד ממעביד ולהעביר אותו הלאה, זה פשוט לא עובד.

גלעד נתן: ולכן, צר לי, זה לא עובד ואנחנו ממשיכים לקבל תלונות על עושק ואחר כך מה שמגיע לפה הוא שמגיעים אל הועדה השניה, ועדה לעובדים זרים, נכים על כסאות גלגלים ואומרים: עובד ברח לי.

גלעד נתן: כשאנחנו בודקים למה העובד ברח אז העובד עבד שמונה עשרה שעות ביום והבת של הנכה או הבן שלו, מישהו כבר נגע בהם איפשהו ועשקו אותו ולא שילמו לו בסוף ואז הוא היה צריך לתבוע.

גלעד נתן: כל הדברים האלה, התופעות של העסקה בתנאי עבדות וניצול ועושק, הן ממשיכות, ואנחנו מסתכלים פה על מי שכבר מגיע למקלט ועובר, זה אפילו לא אחוז מכלל האנשים שמתבצעות נגדם עבירות.

גלעד נתן: הפיקוח של משרד הפנים מתבצע יותר מסיבות טכניות מבכל ענף הסיעוד.

גלעד נתן: רק שנבין, יש מאתיים חמישים עובדים לפי היתר במדינת ישראל ולעומת זאת יש חמישים אלף עובדי סיעוד.

גלעד נתן: אבל בסיעוד לא נוגעים ושם מתבצעות רוב העבירות .

גלעד נתן: כל הדברים האלה לא עומדים להיעלם.

גלעד נתן: זה שעשיתם שלשה עשר שימועים זה יופי אבל, את האחריות קיבלתם ב 2009 ומאז לא נסגרה חברה אחת ומאז לא נשלל היתר אחד.

אורית זוארץ: נאפשר לרננה להתייחס.

רננה לוי: גלעד, אני חולקת על הדברים.

אהרון ברזאני: תני לה לענות.

אהרון ברזאני: זה ההבדל בין לראות נתונים לבין לעבוד בשטח.

אורית זוארץ: רננה, אשמח לשמוע ממך נתונים.

אורית זוארץ: הייתם כאן לפני שנה, הצגתם כאן את הפעילות שלכם, הייתי רוצה לשמוע איזה שינויים התחוללו במסגרת העבודה במשך השנה האחרונה ואני אציין מספר נקודות.

אורית זוארץ: האחת היא ראיון של עובד או עובדת הסיעוד בנפרד מן המעסיק, זה משהו שעלה, השנייה, תיעוד ורישום של השיחה עם העובדת ותיעוד כל הנתונים שהיא מעבירה אליכם.

אורית זוארץ: הנושא של איומים ומעבר חופשי בין מעסיקים, מעבר של עובדי סיעוד, זה משהו שעלה גם בעבר, איומים בגירוש של עובדים על ידי לשכות פרטיות, וזה פחות רלבנטי לגבייך.

רננה לוי: נעשה סדר בתמונה.

אורית זוארץ: תשתפי אותנו במה שנעשה במסגרת משרדכם.

רננה לוי: במשך שנתיים, הנושא של הסיעוד עבר לרשות ההגירה, בשנתיים האחרונות נוצרה מהפיכה רצינית מאד בין המצב שבו הלשכות הגיעו אלינו לבין המצב הנוכחי.

רננה לוי: לשכות, כשהגיעו אלינו, הן לא היו מיוצבות, לא היתה להן הגדרה של מטרה, הלשכות האלו היו ספק תיווך ספק טיפול, אותן לשכות קיבלו סטנדרטים לעבודה, נוצרו נהלי עבודה ברורים מאד כולל ההפנמה של המדדים שמתייחסים אליהם, ולשאלה איך הן עושות אינטק בתוך אותם בתים שהן נכנסות אליהם.

רננה לוי: הן קיבלו שאלונים שעברו עשרות ארגונים ומשרדי ממשלה, עברו את היכולת שלהן לבקר את השאלון והוא עבר אישור של כל הארגונים שנוגעים בדבר הזה.

רננה לוי: העובדים הסוציאליים קיבלו מיגוון רחב של הכשרות, הן בתחום של סחר, שמונים וארבעה מתוך מאה עובדים סוציאליים - - -

אורית זוארץ: עורכת הדין גרשוני, האם העובדות הסוציאליות עברו את ההכשרות שלכם?

רחל גרשוני: כן.

רננה לוי: שמונים וארבע עובדות סוציאליות, מתוך מאה ותשע.

אורית זוארץ: שהן בעצם שמונים וארבע מפקחות ארציות, על חמישים אלף עובדים בסיעוד.

רננה לוי: מתוך מאה ותשעה עובדים סוציאליים, שמונים וארבעה קיבלו הכשרה בנושא סחר.

רננה לוי: עוד ששים ושמונה עובדים סוציאליים קיבלו הכשרה מאיגוד נפגעות תקיפה מינית בנושא פגיעה מינית, זיהוי הטרדות מיניות ודרכים לתשאול אותה עובדת זרה.

רננה לוי: נוסף לכך, קיבלו למעלה משמונים עובדים סוציאליים א רגז כלים יחודי בנושא של פיתוח מודעות בינתרבותי, דרך הג'וינט, זאת אומרת שלבוא ולטעון כלפינו שלא עשינו שום דבר או לא זיהינו קרבנות של סחר זו אמירה פופוליסטית - - -

אורית זוארץ: כמה תלונות קיבלתם בשנה האחרונה?

רננה לוי: סליחה, הייתי רוצה להוסיף עוד מספר נקודות.

רננה לוי: אם ייחסנו לזה את ההיבט של מניעה אני חייבת לומר לך שעשינו מהפיכה גם בתחום של עובדים זרים.

רננה לוי: המנכ"ל שלנו קיבל תכנית עבודה מפורטת לגבי ההכשרות לעובדים זרים, הכשרות שאמורות להתחיל בחוץ לארץ, זאת אומרת שלמנכ"ל שלנו יש פורמט מאד ברור של ההכשרות הנדרשות מאותן ממשלות עם ההסכמים הבילטראליים עבור אותם עובדים זרים.

רננה לוי: המנכ"ל שלנו מבקש לעשות מבחנים מטעם מדינת ישראל כדי שיהיה סינון ומיון טרם הכניסה שלהם לארץ.

רננה לוי: אנחנו בנינו הכשרות יעודיות עבור אותם עובדים שנמצאים בארץ, במדינה, הכשרות שיאפשרו ליווי ותמיכה בתוך הבתים, ליווי מאד יחודי, ברור לכולנו שאנחנו מדברים על תבנית העסקה יחודית, ברור לכולנו שלא היה מודל מקצועי וטיפולי כזה שיאפשר בחינת כל מה שקורה בבתים האלה.

רננה לוי: הרשות שלנו השכילה לבנות מתודיקה חדשה לגמרי בשיתוף פעולה עם ארגונים.

רננה לוי: נוצרו ממשקי עבודה עם ארגונים, גם ארגונים ממשלתיים וגם ארגונים שונים כגון ארגון נפגעי ונפגעות תקיפה מינית.

רננה לוי: נוצרו ממשקי עבודה ואני לא מבינה למה לבוא ולטעון כמו שטענת?

רננה לוי: בנוהל הלשכות הפרטיות הורחב נושא של חובת הדיווח.

רננה לוי: אם המחוקק בא וטען שחובת דיווח תהיה רק על חסר ישע אז אצלנו הרחיבו את זה לנושא של הטרדות מיניות, סחר ויש על זה פיקוח הדוק.

רננה לוי: עובדת סוציאלית שנתקלת בחשד או בספק מקבלת ליווי ותמיכה מקצועית מאתנו כדי להרחיק את העובדת הזרה, גם אם מדובר בחשש, אותה עובדת מדברת סל שירותים ותמיכה, והלואי על כל אחד שהיה מקבל את השירות הזה.

רננה לוי: הממונה עלי דיבר על תהליך של אכיפה מנהלית.

רננה לוי: ככל שאני יודעת – וזה לא התחום שלי, במשך החודש האחרון, בהוראה של המנכ"ל שלנו, אכיפה מנהלית מתבצעת באופן מאד אינטנסיבי כדי לתת מענה גם להיבט הזה.

אורית זוארץ: כמה דיווחים קיבלתם במהלך השנה האחרונה על עובדות שהוחזקו בתנאי כפייה, עבדות, הותקפו מינית, נוצלו מינית, הרי אם העובדות הסוציאליות באמת מגיעות לאותן משפחות ולאותם בתים ומתעדות את המפגש גם על הציר של המטופל שאמור לקבל את הטיפול וגם על הציר של העובד, כמה תלונות קיבלתם על הטרדות מיניות ופגיעות מיניות.

רננה לוי: גבירתי, אני רוצה רגע לשבר את אוזנו של גלעד דווקא בנושא של אכיפה.

רננה לוי: הקשיבי, אני עובדת סוציאלית יחידה אבל יחד עם זה אני יכולה לומר לך בצורה משתחצנת, שבעצם גם אכיפה נעשית אצלנו, גם אם אנחנו לא יוצאים לשטח, אני עשיתי סקר שביעות רצון, הרמתית עשרות טלפונים לבתים של אנשים מאילת, את יכולה להרים טלפון למאתיים שמונים ותשעה מעסיקים באילת ולשאול האם השם רננה מוכר לאנשים, מעולם לא - - -

אורית זוארץ: השאלה שלי היתה אחרת, רננה, אני - - -

רננה לוי: סליחה, לומר לך נתונים כמה קיבלנו בשנה האחרונה אין לי כרגע - - -

אורית זוארץ: גבירתי, סליחה, ברשותך.

אורית זוארץ: שאלתי שאלה מאד ממוקדת ודיברנו על זה גם בפעם הקודמת.

אורית זוארץ: התחייבתם לתעד את המקרים שפונות מדווחות על הטרדות מיניות, על תקיפות מיניות, על ניצול מיני על ידי בן משפחה, זו מציאות בלתי נסבלת כשעובדת נמצאת בבית והיא כלואה שם, היא מחוייבת למשפחה.

רננה לוי: אני לא מסכימה עם הטרמינולוגיה של "כלואה".

אורית זוארץ: היא כלואה בחוויה שלה, כי היא צריכה לשרת את בני משפחתה והיא נאלצת לעבוד כאן.

אורית זוארץ: אני בטוחה, שאם היתה לה פרנסה במדינת המוצא היא לא היתה מגיעה לכאן ועוזבת משפחה, השאלה היא כמה מקרים הגיעו לפתחכם ומה הטיפול שנעשה בהם?

רננה לוי: אני יכולה להגיד לך שנתונים כרגע אין לי.

רחל גרשוני: רננה, למה שלא תזכירי את המקרה המאד מרשים הזה, שאתם זיהיתם והפניתם?

רחל גרשוני: זה מקרה מאד מעניין ויעניין את כולם.

רננה לוי: תודה רבה לך, אבל אני רוצה בכל זאת להתייחס לנקודה אחרת.

רננה לוי: היו מקרים של הטרדות מיניות שטופלו ואני מוכנה להעביר אותם לגלעד, טופלו לעילא ולעילא בהיבט של עובדים סוציאליים והלשכות הפרטיות.

רננה לוי: למרות שהם בלשכות פרטיות הם קיבלו מענה יוצא דופן.

רננה לוי: לגופו של ענין, בהמשך לדברים של רחל גרשוני אני כן אספר לָךְ, על שיתופי הפעולה הבינמשרדיים.

רננה לוי: לפני שנה וקצת, הגיע אלינו טלפון של עובדת סוציאלית שבעצם לא ידעה מה קורה בבית, זיהתה מצוקות, מצוקות לא סבירות של עובדת זרה שהגיעה מכפר חשוך בקווקז, ממנו הגיע אל הבית המסוים בפרדס חנה לעבודה אצל נכה.

רננה לוי: העובדת הסוציאלית, לא ידעה מה היא עושה עם המקרה המסוים הזה, דובר שם על עובדת שברחה מן הבית משום שהרגישה שלא קיבלה שכר מתאים.

רננה לוי: בעבודה משותפת, במהלך כל אותו היום, התברר שיש חשד לפגיעה בעובדת הזרה.

רננה לוי: גבירתי, התקשרנו למשטרה, קיבלנו שיתוף פעולה של המשטרה, של הנפגעת, של רחל גרשוני ובאותו היום העובדת הזרה הזו עברה למקלט.

רננה לוי: קיבלה שיתוף פעולה, המקלט קיבל שיתוף פעולה של הלשכה ושלנו, היו ליווי ותמיכה וסיוע לעובדת הזרה במהלך כל אותה תקופה עד לרגע שהיא נקלטה באופן קבוע.

רננה לוי: גם בסיום התהליך הגב' מיכל יוספוף נתנה לנו המלצה למתן שיקום עבור אותה עובדת, לפנים משורת הדין, ככל שאני יודעת.

אורית זוארץ: רננה, תודה רבה לך.

אורית זוארץ: אנחנו באמת ערים למחויבות שלך ולאחריות לא רק שלך ברמה האישית אלא של המשרד בכלל ושלך בפרט.

אורית זוארץ: אין כאן איזושהי ביקורת על ההתנהלות שלך, אנחנו כן מעריכים את העובדה שהרחבתם את מערך ההדרכות, שהרחבתם את מערך ההדרכות למוקד סיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית, זה עלה בשנה שעברה בוועדה ואני רואה שאתם מקדמים את הסוגיה הזו אבל יחד עם זאת, הציר שחסר לנו מבחינת הועדה כדי לראות שיש שינוי משמעותי הוא גם הדיווח.

אורית זוארץ: כמו שביקשנו מסהרונים, שכל קרבן או כל מישהי שיש חשד לגביה שהיא קרבן, הנושא יתועד על ידי העובדת הסוציאלית, ויעבור בצורה מסודרת גם לגורמי האכיפה וגם לגורמי הסיוע.

אורית זוארץ: כדי לאמוד את היקף התופעה ולבחון את הציר הזה, בין הטענות שעולות בוועדה לעובדים זרים לבין הטענות שעולות כאן בוועדה, אנחנו צריכים נתונים וברגע שיהיו לנו נתונים שמתוך חמישים אלף עובדים או עובדות בסיעוד, יש, נניח אלף מקרים של הטרדה מינית, תקיפה מינית או משהו אחר אז נדע אבל לכן אנחנו נשארים בחלל מאד אמורפי, כשאין לנו נתונים.

אורית זוארץ: לכן ברגע שיהיה תיעוד במסגרת העבודה שלכם ותעבירו את הנתונים האלה בצורה מסודרת גם לוועדה נוכל לראות את היריעה.

אורית זוארץ: יכול להיות שמדובר, מתוך חמישים אלף מקרים, על עשרה מקרים.

אורית זוארץ: בואו לא נדבר בהערכות, הנקודה ברורה.

אורית זוארץ: אנחנו מבקשים לתעד ולהעביר, בעוד, נניח, חצי שנה נבקש שתתעדו ותעבירו אלינו את המידע ברמה של מקרים ומה נעשה במקרים האלה.

אורית זוארץ: אנחנו יודעים, וניסינו להחיל את הנוהל הזה גם בנושא של קרבנות זנות, בנושא של ליווי למשטרה, אם על ידי מרכזי הסיוע לקרבנות תקיפה מינית ואם על ידי מכון "תודעה" או גופים אחרים, אותה עובדת צריכה לקבל סיוע והיא זכאית לו.

אורית זוארץ: אנחנו צריכים נתונים מספריים, לא רק הערכות כלליות ואנחנו באמת מעריכים את העבודה שנעשתה ואנחנו צופים גם לעתיד שיפור.

שולה אגמי: גבירתי יושבת הראש, אני כאן יושבת ושומעת פה שני דברים.

שולה אגמי: קודם כל אני רוצה לברך אותך אישית על ההתמדה שלך בכל הנושא.

אורית זוארץ: זו עבודת צוות, כל מי שיושב כאן אחראי.

שולה אגמי: יש פה צוות נהדר, צוות שעושה עבודה נהדרת ואני עובדת אתם, עם חלקם, נעשית הפ עבודה נהדרת אבל, עדיין אני מוצאת פה משהו שאני כל הזמן חושבת ואומרת: יש פה השקעה כל כך גדולה במדינה, אני כאן פונה ואורית, אני מאמינה שרק את פה יכולה להרים את הנושא, איך לסגור את המעברים הפרוצים מאחר וזה לא ייגמר.

שולה אגמי: אני רואה את הקשיים היום, יש פה קשיים מאד גדולים לטפל בתופעה הקיימת בתוך תוכנו, מה יקרה, זה כל הזמן הולך וגדל, איך אנחנו פותרים את הבעיה הזו.

שולה אגמי: אני רואה את הקשיים, אם זה משרד הפנים, הרווחה - - -

אורית זוארץ: שולה אגמי, היא גם חברת מועצת עיריית תל אביב אז יש לה שני כובעים.

שולה אגמי: זו הזדמנות לומר למנכ"ל כאן, שאני רואה את כל המסתננים שמסיימים את התקופה שלהם ומגיעים עם האוטובוסים לתל אביב.

שולה אגמי: זה כבר נושא אחר אבל עדיין אנחנו לא פותרים את הבעיה הזו.

שולה אגמי: מחזירים אותם חזרה ואנחנו קולטים את כל הבעיה הזו עם הקשיים שקיימים בתוך תוכנו.

שולה אגמי: בואי תרימי את הכפפה, אנחנו מוכנים לעזור לך, איך להשקיע בסגירת המעברים הפרוצים?

שולה אגמי: אני לא חושבת שזה ענין של תקציב, צריך למצוא את הדרך.

אורית זוארץ: אני רק אענה, אני אתייחס ברצינות אבל אענה בהומור, שכשאני אהיה ראש הממשלה אז נטפל בזה ברמה של מדיניות.

אורית זוארץ: אני מסכימה אתך, אני יודעת שהמשרד לבטחון פנים ומשרד הבטחון ומשרד ראש הממשלה מגוייסים ברמה של טיפול וסיוע ומניעה, אבל עדיין יש כאן סוגיות שהן גם ברמה הבינלאומית, ביחסים שלנו עם מצרים ויש רגישות מאד גבוהה לציר הזה וכרגע אנחנו נמצאים בתהליך של סגירת הגבול ובניית הגדר וזה הכובע השני בוועדת חוץ ובטחון אבל בהחלט הציר של מעברי הגבול הימיים, היבשתיים והאוויריים שנמצאים באחריות משרד הפנים, ההכשרות והזיהוי והאיתור המוקדם, יחד עם היכולת שלהם לעבוד בשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה נוספים ועם גורמים מקצועיים בתוך המשרדים מדברים בעד עצמם ונעשה פה שינוי מהותי, אני חייבת לציין, שינוי מהותי, כשאני נכנסתי לתפקיד, באמצע 2009, כשהמשרדים היו בתהליך של העברה ממשרד התמ"ת למשרד הפנים ומן המשרד לבטחון פנים למשרד הפנים ואחרי שנתיים ועבודה מאד מאד מאומצת כן רואים מערכת ארגונית ברורה, נהלים ופעולה מאד מאד ממוקדת למיגור התופעה הבזויה הזו של סחר בבני אדם.

אורית זוארץ: עורך הדין שטראוס, נשמח לשמוע גם את הצד שלך.

שושנה שטראוס: רציתי להתייחס למה שנאמר כאן בקשר לימאים.

שושנה שטראוס: התיק תלוי בעתירה מנהלית אז אנחנו לא יכולים להתייחס בפרוטרוט אבל מה שהרשות הודיעה במסגרת העתירה הוא שנעשית עכשיו עבודת מטה שמלווה אותה כדי לבדוק את כל הנהלים של כניסת ימאים על מנת לסתום פרצות אם יש גורמים שמנצלים פרצות ומיכל עכשיו בעיצומה של הכנת עבודת המטה הזו.

שושנה שטראוס: אהרון מלווה את הנושא של ההסכמים הבילטראליים, שהם נושא גדול, לא פשוט ומאד חדש לרשות ולמדינה, היות והגורם הוא המדינה הזרה, כדי להסדיר את כל הנהלים של הבאת העובדים לארץ, כמו שהמנכ"ל הסביר, חתמנו הסכמים בענף הבנין והחקלאות, עדיין אנחנו לפני יישום, זה לא יהיה קל ואנחנו מתקדמים עכשיו לתחום הסיעוד כשהחלטת הממשלה היתה שיהיו תכניות פיילוט נקודתיות, כי זה תחום רגיש שחייבים לעשות אותו בצורה מקצועית.

אורית זוארץ: למה את מתכוונת 'פיילוט'?

שושנה שטראוס: שתי מדינות, שלש מאות עובדים ואנחנו חושבים שיהיו מוכנות להביא עובדים דווקא בדרך הזו, שהיא תהיה נקיה, בלי כספים שנגבים שלא כדין כי יש לנו גורמים שאנחנו יודעים שלא מביאים מחו"ל היום ואנחנו חושבים שתהיה קבוצה של לשכות שירצו להשתמש במנגנונים שאנחנו נבנה.

אורית זוארץ: האם הרעיון הוא להביא את הכל לאותה דרך פעולה?

שושנה שטראוס: כן.

אורית זוארץ: בסדר גמור, תודה רבה.

אורית זוארץ: אנחנו נסכם את הדיון.

אורית זוארץ: אני רוצה להודות לשר הפנים שאמנם יצא קצת מוקדם יותר אבל עדיין כיבד אותנו בנוכחותו, ועצם ההשתתפות שלו בדיון מדברת בעד עצמה על מידת המחוייבות שלו לנושא.

אורית זוארץ: זה לא מפחית מן המחוייבות שלך, המנכ"ל, אלא רק מחזק אותה.

אורית זוארץ: גם המחווייבות שלך ברמה האישית, אני תמיד שואלת כל אדם שנכנס לתפקיד מאיזה עולם תוכן הוא מגיע כי אנחנו לא אובייקטיביים ואנחנו פועלים מתוך עולם התוכן שלתוכו צמחנו, גדלנו והתפתחנו ברמה הערכית והמוסרית, ואני חייבת לומר שגם בך מצאנו פרטנר אמיתי שמחוייב לנושא הזה.

אורית זוארץ: לסיכום, אנחנו מקבלים את ההמלצות שלך.

אורית זוארץ: אנחנו נפנה לראש הממשלה ונבקש ממנו לגבש מדיניות שתגדיר באופן ברור כיצד לטפל בקרבנות התעללות ועינויים שהגיעו לפתחנו.

אורית זוארץ: מדובר פה בתופעה חדשה, אני יודעת שבמשרד המשפטים מקדמים את הנושא הזה אבל יש חשיבות מאד גדולה למעורבות אישית של ראש הממשלה בנושא הזה שכן גם שר המשפטים, עם כל המחוייבות וההתגייסות שלו, לא יכול לשאת על כתפיו את כל האחריות הזו, כי יש כאן מדיניות של מדינה והמדיניות אמורה להיקבע על ידי ראש הממשלה ולעבור לאחר מכן למשרדים השונים כדי לטפל בכל אותם קרבנות עינויים, התעללות מינית, החזקה בתנאי כפייה ועבדות במצרים, כשהם מגיעים אלינו.

אורית זוארץ: כל הנושא של עיכוב בקשות וסוגיה הומניסטית יתבקשו באופן נקודתי מול צוות המשרד.

אורית זוארץ: כל הנושא של אשרות ימאים או דייגים כוסה ודובר ושוב, כמו בציר של "כלות מאוקראינה" אנחנו מגלים דפוס עבריינות וממגרים אותו.

אורית זוארץ: העירנות, גם של משרד הפנים גם של הרשויות האחרות היא מאד מאד משמעותית.

אורית זוארץ: לזהות את אותן פרצות ולטפל בהן כפי שאמרה הגב' יוספוף מבעוד מועד.

אורית זוארץ: אנחנו נבקש ממנכ"ל המשרד, לבחון יחד עם משרד המשפטים נוהל העברת מידע שמגיע דרך הפקחים ישירות לסיוע המשפטי, ממש בשלבים הראשונים בהם מתעורר חשד, חשוב שזה יעבור בשלב הראשוני כשמת

אורית זוארץ: עורר חשד כי את המשך החקירה והבדיקה אפשר לעשות לאחר מכן במקביל.

אורית זוארץ: זה לא סותר את המשך העבודה והבדיקה שלכם אבל עדין הסיוע המשפטי מעורב ויכול לתת מענה.

אורית זוארץ: כמובן גם נתונים לגבי פגיעה מינית, הטרדות מיניות ונצול מיני, של מהגרות עבודה שמגיעות הנה.

אורית זוארץ: אנחנו מבקשים תיעוד ונתונים מספריים.

אורית זוארץ: בזמנו דובר גם על עובדות סיניות, אבל אני מבינה שזה כבר לא רלבנטי.

אורית זוארץ: האם אין עובדות סיניות בבנין?

אורית זוארץ: כי ביקשנו שתחזרו אלינו ולא חזרתם.

אורית זוארץ: לגבי מהגרי עבודה, אחדד את מה שנאמר כאן, אנחנו בזמנו ביקשנו שיעבירו אלינו לוועדה נתונים על מספר מהגרי עבודה שנמצאים כאן כחוק, גברים ונשים.

אורית זוארץ: זה נתון שעדיין לא קיבלנו, ונשמח אם זה יועבר לוועדה.

אורית זוארץ: אלה נתונים שמסייעים לנו לפקח כי אנחנו מדברים על מהגרי ומהגרות עבודה שמגיעים הנה והמהגרות נמצאות לפעמים במצב כל כך קשה שהן מהוות איזשהו גורם לניצול.

אורית זוארץ: הקושי שלהן מהווה איזשהו גורם שעלול להיות מנוצל על יד המעסיקים.

אורית זוארץ: לכן אתם מתבקשים לומר כמה גברים וכמה נשים יש, גם על פי תחומי העיסוק, כי הספור של הסינים כל פעם חוזר ואנחנו לא מקבלים נתונים מכם.

אורית זוארץ: זה פחות מעניין אותנו ברמה של עובדים זרים כי בזה מטפלת הוועדה.

אורית זוארץ: בבקשה, תעבירו לנו רשימה מסודרת.

אורית זוארץ: נוציא מכתב מפורט למשרד ונקבל את כל הנתונים.

אורית זוארץ: אני מודה לכולכם על ההשתתפות, המשך יום טוב, הישיבה נעולה.