ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 567, 2012-02-22 09:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, קיבלתי מכתב מיושב ראש הכנסת.

דוד רותם: שלום רב, הנדון, תיקון טעות בחוק בתי המשפט (תיקון מס' 69).

דוד רותם: בהתאם להוראות סעיף 10א, הריני מעביר לעיונך הצעה לתיקון טעות בשל טעות טכנית בנוסח החוק שבנדון, אשר התקבל בכנסת ביום י"ד בטבת, 9 בינואר.

דוד רותם: אודה לך אם תביא אותה לפני הוועדה לקביעת הטעות ולאחר מכן לאישורה במליאת הכנסת.

דוד רותם: ובכן, יש טעות בסעיף 1 לחוק בתי המשפט, במקום פיסקה 10 צריך להיות פיסקה 11, ופיסקה 11, תסומן 12.

דוד רותם: זה יחול רטרו-אקטיבית מיום חקיקתו של החוק.

דוד רותם: מי בעד, מי נגד?

דוד רותם: בעד תיקון טעות בחוק בתי המשפט (תיקון מס' 69) – רוב

דוד רותם: נמנעים – אין

דוד רותם: התיקון אושר.

דוד רותם: הדבר השני שיש לי זה?

דורית ואג: בקשה לרביזיה.

דוד רותם: מי ביקש רביזיה?

דוד רותם: תקנות שמאי המקרקעין, אגרות – אני ביקשתי רביזיה?

דוד רותם: מי בעד הרביזיה?

דוד רותם: ודאי שיש, כולם בעד הרביזיה.

נועה סרברי: בדיון הקודם בתקנות האגרות דנו בגין הגשת הערר, אדוני ביקש להוסיף תוספת שבמקרה שהערר התקבל או חלקו תוחזר האגרה למבקש.

נועה סרברי: הגורמים המקצועיים אצלנו המליצו שבנסיבות העניין לאור העלויות התפעוליות של החשבות של הוצאת הבקשות והחזרים, כבר מוטב לוותר על הדרישה על תשלום האגרה.

דוד רותם: מצוין, כמה שאתם מוותרים על אגרות, זה תמיד יותר טוב, מופיע בתקנה 1 (3).

דוד רותם: במקום הסעיף הזה, אין כלום, כל סעיף 3 יימחק ולא תהיה אגרה.

דוד רותם: תודה רבה לכם.

דוד רותם: בעד הרביזיה לתקנות שמאי המקרקעין - רוב

דוד רותם: נמנעים – אין

דוד רותם: מאושר בנוסח החדש.

דוד רותם: אני רוצה לוודא שמשרד השיכון ומשרד המשפטים הגיעו להסכמות, הכול ברור להם.

נעמה מנחמי: נמשיך את הדיון הקודם שהיה בתקנות.

נעמה מנחמי: בסעיף ההגדרות אין שינוי, אנחנו רק הבהרנו בבקשה כאמור בסעיף 2 (א) למינוי שמאי פינוי ובינוי.

נעמה מנחמי: בתקנה 2, אנחנו נחזור אליה שוב, כיוון שהיו שינויים מאז הדיון הקודם.

נעמה מנחמי: "בקשה המוגשת ליושב ראש הוועדה לצורך מינוי שמאי פינוי ובינוי, כאמור בסעיף 2א(א) לחוק, תיערך לפי הטופס שבתוספת ותשלח ליושב ראש הוועדה בדואר או בדואר אלקטרוני.

נעמה מנחמי: (ב) לבקשה כאמור בתקנה משנה (א) יצורפו המסמכים המפורטים להן".

דוד רותם: בדואר, או בדואר רשום?

דוד רותם: ליושב ראש הוועדה, אני לא רוצה שיהיה מצב שאחר יגידו שלחנו וזה לא התקבל אצלו.

דוד רותם: השאלה מה אתם רוצים.

עינת גנון: בדואר אלקטרוני יש הערה.

דוד רותם: בדואר אלקטרוני, בסדר.

נעמה מנחמי: תקנה 13, או 12 כבר, שעוסקת בהמצאה באמצעי אלקטרוני - הבהרנו בה ש"המצאה באמצעי אלקטרוני תהיה רק לאחר קבלת הסכמת הנמען להמצאה כאמור, ובלבד שהמצאה לאותה תיבת דואר אלקטרוני תיענה בתשובת הנמען כי קיבל את ההמצאה".

עינת גנון: בדואר רגיל לא על דואר אלקטרוני.

דוד רותם: אני לא מדבר על דואר אלקטרוני, אני מדבר על דואר רגיל, בדואר אלקטרוני זה בסדר.

דוד רותם: ברגע שכתבנו בתקנה שאפשר לשלוח את זה בדואר אלקטרוני, אני לא צריך אישור שלו ולא צריך שום דבר, זה הדואר האלקטרוני.

דוד רותם: אבל אני צריך בדואר, אז זה או בדואר רשום, או במסירה או משהו כזה, כי אני רוצה לוודא שזה הגיע לכתובת הנכונה.

נעמה מנחמי: בדואר רשום עם אישור מסירה?

דוד רותם: בדואר רשום.

נעמה מנחמי: כשנגיע ל-13, אפשר פשוט למעט שם, למרות שאגב, הוא יכול לתת איזושהי הצהרה כללית באתר שאפשר לשלוח דואר אלקטרוני, ואז זה חוסך את העניין, זה גם אפשרות.

נעמה מנחמי: (ב) "לבקשה כאמור בתקנה משנה (א) יצורפו המסמכים המפורטים להלן: נסח רישום בפנקסי המקרקעין או מסמך אחר המעיד על זכות כל בעל דירה מבין המבקשים בדירתו, אם הזכות איננה רשומה בפנקסי המקרקעין; החוזים המתייחסים לעסקת פינוי ובינוי שהוצעה למבקשים, ככל שנכרתו טרם הגשת הבקשה" - - -.

דוד רותם: הזכות איננה רשומה בפנקסי המקרקעין, למה מתכוונים, שיהיה רישום של הערות אזהרה?

עינת גנון: לא, לפעמים יש נכסים שלא רשומים בתב"ע.

דוד רותם: אז אני לא יכול לצרף נסח רישום המעיד על הזכות שלי.

דוד רותם: רבותיי, תקראו את סעיף 1, לקרוא לפחות אני יודע, לא מבין כל דבר, אבל אני לקרוא יודע.

דוד רותם: נסח רישום או מסמך אחר המעיד על זכות כל בעל דירה מבין המבקשים בדירתו, אם הזכות אינה רשומה בפנקסי המקרקעין, אז אם המלים "אם הזכות איננה רשומה", - זה מדבר רק על מסמך אחר, אז צריך איכשהו לנקד פה משהו, אני לא יודע.

נעמה מנחמי: אז נעשה פסיק אחרי המקרקעין.

עינת גנון: אפשר "או אם הזכות אינה רשומה מסמך אחר".

דוד רותם: בדיוק כך.

נעמה מנחמי: "חוזים המתייחסים לעיסקת פינוי שהוצעה למבקשים ככל שנכרתו טרם הגשת הבקשה, או טיוטת חוזים שהוצגו על ידי היזם אך טרם נכרתו ככל שישנם כאלה.

נעמה מנחמי: אמות המידה לקביעת התמורה כפי שהיזם הציגן למבקשים או שומת מקרקעין", זאת אומרת, אין חובה להגשת שומת מקרקעין.

נעמה מנחמי: "הוראות התכנית המפורטת החלה על המקרקעין והוראות התכנית המפורטת המוצעת שמכוחה יוקם המבנה החדש במקבץ פינוי ובינוי, אף אם טרם אושרה; מסמך המפרט את עיקרי הטענות של המבקשים ביחס לעסקה המוצעת והיותה כדאית כלכלית.

נעמה מנחמי: 6.

נעמה מנחמי: כל מסמך אחר הנוגע לעניין שהמבקשים מעוניינים להגישו.

נעמה מנחמי: (ג) לא נחתמה בקשה כאמור על ידי כל המבקשים או שלא צורפו לה מסמכים כאמור בתקנת משנה (ב) לא תתקבל.

נעמה מנחמי: יו"ר הוועדה יודיע למבקשים על הליקויים בבקשה והם יהיו רשאים לתקנם בתוך 15 ימים; תוקנו הליקויים – יראו את היום בו נתקבלו התיקונים כיום בו נמסרה הבקשה.

נעמה מנחמי: (ד) עותק של הבקשה וכל המצורפים לה יומצא במישרין ע"י המבקשים למשיבים לא יאוחר מ-7 ימים ממועד הבקשה למינוי.

נעמה מנחמי: הודעה כאמור תתבצע בדואר רשום עם אישור מסירה או באמצעות דואר אלקטרוני, אם ניתנה הסכמת הנמען להמצאה בדואר אלקטרוני".

נעמה מנחמי: אגב, זה מיותר אפשר אולי לבטל את הסעיף ההוא פשוט.

נעמה מנחמי: "אישור בדבר ביצוע המסירה יישלח ליו"ר הוועדה".

נעמה מנחמי: אתם רוצים שנשאיר את הכפל הזה של הסכמת הנמען להמצאה בדואר אלקטרוני?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: טוב, אז יהיה כפל.

נעמה מנחמי: 3.

נעמה מנחמי: מינוי שמאי פינוי ובינוי והודעה על מינויו "יושב ראש הוועדה ימסור הודעה על זהות שמאי פינוי ובינוי שמינה למבקשים ולמשיבים בבקשה בתוך 15 ימים ממועד קבלת הבקשה למינוי.

נעמה מנחמי: המינוי כאמור יתבצע לאחר שיושב ראש הוועדה יבדוק עם שמאי הפינוי ובינוי שבכוונתו למנות כי אין במינויו חשש לניגוד עניינים".

נעמה מנחמי: משרד הבינוי והשיכון אומר שהוא לא בהכרח חושב שהוא יספיק לעשות את זה.

עינת גנון: הוא בהכרח חושב שלא יספיק?

דוד רותם: אתן צודקות במאת האחוזים, אני לא מבין למה ההקבלה על 15 יום.

נעמה מנחמי: 15 ימים נקבעו בחוק פינוי ובינוי.

דוד רותם: מי חוקק אותו?

נעמה מנחמי: אדוני.

דוד רותם: אני לא, הוא לא היה אצלי בוועדה.

נעמה מנחמי: היה.

דוד רותם: כן, זה היה בחוק ההסדרים.

דוד רותם: מה יקרה אם 15 יום הוא לא מינה?

דוד רותם: הוא מינה אחרי 17 יום, יש שמאי או אין שמאי?

עינת גנון: ברשותך, אדוני, אנחנו רוצים להבהיר.

עינת גנון: השמאים ימלאו מראש איזשהו טופס ניגוד עניינים שבו הם יפרטו מי החברות שהם עבדו איתן במשק, כך שזה יהיה לנגד עיניו של יושב ראש הוועדה, כשהוא מקבל את הבקשה, ואז הוא יידע למי לא להפנות את הבקשה.

עינת גנון: מה שנותר בעצם זה בעיקר בדיקת עניינים לדיירים שבפרוייקט.

עינת גנון: ברגע שיושב ראש הועדה מקבל את הבקשה, הוא הרי לא ייתן לשמאי לבדוק אחד לאחד את כל הדיירים, ואנחנו עוד לא יודעים גם מי כל הנמנעים, מי המשיבים, לכן אנחנו סבורים שבשלב הזה, בדיקת ניגוד העניינים צריכה להיעשות רק אחרי שהשמאי מקבל את הבקשה, לא כשיושב ראש הוועדה מקבל, אלא אחרי שהשמאי מקבל.

דוד רותם: אז את בעצם רוצה שהשמאי יעשה את הבדיקה לעצמו, אבל זה עדיין לא עונה לשאלה שלי, כי אני מסכים איתך, כי ניגוד עניינים זה דבר שכל יום הוא יכול להשתנות, השאלה שלי היא מה קורה לא מיניתי תוך 15 יום.

דוד רותם: מה קרה?

נעמה מנחמי: יגישו בג"צ נגד יושב ראש הוועדה על זה שהוא לא מינה תוך 15 יום.

דוד רותם: רבותיי היקרים, משרד השיכון יש לו אינטרס שהפרויקטים האלה יתחילו לרוץ, לכן כשאני אומר 15 יום, ואת מבינה, הוא מינה לי את השמאי אחרי 16 יום, אז אני רץ לבג"צ, אני מבקש לבטל, ומתחיל עם סיפורים, זה ייתקע לעוד 40 שנה.

נעמה מנחמי: מהרגע שיהיה כתב מינוי, גם אם זה היה אחרי 16 אף אחד לא יילך לבג"צ.

דוד רותם: למה לא, בואי נאמר כך, אז עד שהם יחכו, אז תיק יכול לשכב בבית המשפט העליון 5 שנים עד שמבטלים דבר.

עינת גנון: מגיש הבקשה הוא בעל האינטרס שהדיון כן התקיים.

דוד רותם: נכן, אבל המשיב, הדיירים לא רוצים דיון, אז הם יגישו עתירה ויגידו שהוא לא מונה בזמן ולכן הוא לא קיים.

דוד רותם: נכון שזה כתוב בחוק, בסדר, השאלה היא, רק אני שואל, אם אנחנו יודעים איכשהו להתמודד עם מה שאני שואל.

נעמה מנחמי: חוץ מזה שאני מניחה שבית משפט - - -

דוד רותם: אני מציע שלא תניחי שום דבר על בתי משפט.

מירי כהן: אפשר אולי להציע מנגנון של ארכה בתוך החוק, ואז מקסימום תשתמשו בו.

נעמה מנחמי: בתוך החוק אנחנו לא בתקנות לסתור את החוק.

דוד רותם: אי אפשר בחוק, יש למחוק את המינוי.

נעמה מנחמי: "מונה שמאי פינוי ובינוי יוכלו הצדדים להגיש טענותיהם ליו"ר הוועדה, בכתב, בקשר למינוי בתוך 14 ימים מיום שנודע להם על המינוי או מיום שנודע להם על עילה לפסילתו או קיומו של ניגוד עניינים".

נעמה מנחמי: ההצעה שלי זה אולי לשקול להוסיף "וכל עוד לא הסתיים הדיון מפניו על מנת לתחום את זה".

דוד רותם: לא, יש פה בעיה אחרת לגמרי, תוך כדי הדיון, בכל שלב אני יכול להגיש בקשה לבטל אותו כי יש ניגוד עניינים.

נעמה מנחמי: לא, אתה צריך שזה יהיה 14 ימים מיום שנודע לך.

דוד רותם: מיום שנודע לי, רק נודע לי היום, מישהו יודע מתי נודע לי?

נעמה מנחמי: אז כמובן שההחלטה תהיה תלויה בשלב שחל מאז המינוי.

דוד רותם: וכל עוד לא הסתיים הדיון בעניינו - השאלה אם זה נכון.

דוד רותם: הוא נתן החלטה, אז נודע לי שהוא בכלל עובד אצל אחד הדיירים, למה אני לא יכול לפסול את ההחלטה שלו?

דוד רותם: בוא נאמר כך, אני לא ידעתי את זה קודם, זה נודע לי אחר כך.

נעמה מנחמי: זה לא הכרחי התוספת, אבל אני חושבת שכן יהיה לנו סעד במקומות אחרים, כמו לדוגמה, הרי ההחלטה הזאת היא רק החלטה בדרך לפסק דין נזיקי כנגד דיירים סרבנים, ואז הדיירים הסרבנים יוכלו לבוא ולטעון.

דוד רותם: איפה הם יטענו?

נעמה מנחמי: בבית משפט.

דוד רותם: איזה בית משפט, זה יכול להיות בית משפט שלום.

נעמה מנחמי: אם אדוני רוצה לבטל את זה, אין שום בעיה.

דוד רותם: אני רוצה למחוק את זה כל עוד לא הסתיים הדיון בעניינו.

נעמה מנחמי: אין בעיה, מחקנו את "וכל עוד לא הסתיים הדיון בפניו".

נעמה מנחמי: 4.

נעמה מנחמי: המצאת מסמכים לשמאי פינוי ובינוי ולמשיבים "יו"ר הוועדה ימציא עותק של הבקשה וכן את המסמכים שצורפו לה כאמור בתקנה 2(ב) לידי שמאי פינוי ובינוי שמונה בתוך 15 ימים ממועד קבלת הבקשה למינוי".

נעמה מנחמי: קודם ההמצאה היתה על ידי המבקשים, עכשיו זה יהיה יושב ראש הוועדה, זו הצעה של משרד הבינוי והשיכון על מנת לזרז את התהליך.

נעמה מנחמי: "לא ימסרו המבקשים מסמכים נוספים על אלה שבתקנת משנה (א) לאחר חלוף המועד הקבוע בתקנת משנה זו, אלא באישור שמאי פינוי ובינוי".

נעמה מנחמי: אז זה צריך להיות לא ימסרו המבקשים עדיין?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: "לא המציאו המבקשים לידי המשיבים עותק של הבקשה והמסמכים כאמור", כלומר, המבקשים כן מעבירים למשיבים במועד שנקבע לפי תקנה 2(ד), יראו את המבקשים כאילו חזרו בהם מהבקשה.

דוד רותם: מי הכניס את התקנה הזאת?

דוד רותם: זה בזבוז זמן שאין כדוגמתו התקנה הזאת.

דוד רותם: לא הגשתי בזמן, רואים אותי כאילו חזרתי, אני אגיש בקשה חדשה, אין פה סופיות.

דוד רותם: אתם סתם מטרטרים את היושב ראש, את עצמכם, את השמאי, את כל הסיפור הזה.

כרמית יוליס: המטרה של זה היתה לכוון דרך - - -

דוד רותם: המטרה מצוינת, אבל את יודעת, אילו היה שאפשר להגיש פעם אחת, או שהאגרות היו כאלה גדולות שזה יהיה תענוג להגיש כמה פעמים, אז הייתי מבין, אבל זה הכול רק לטרטר את האנשים.

אוהד דנוס: זה גם לא הם עכשיו ממציאים את המסמכים, נכון?

נעמה מנחמי: לא, המבקשים הם שממציאים למשיבים, בעוד שההודעה על המינוי לשמאי יושב ראש הוועדה.

אוהד דנוס: לא המציאו המבקשים לידי שמאי פינוי ובינוי?

דוד רותם: לא, לידי המשיבים.

דוד רותם: לא הגישו במועד, הגישו 3 ימים אחרי הזמן, אז מה קרה?

דוד רותם: אז רואים אותם כאילו הם חזרו בהם מהבקשה, אז למחרת מגישים עוד בקשה, והכול מתחיל מחדש, ואנחנו מושכים את זה עוד קצת זמן, אין בעיה.

עינת גנון: מה שאדוני יחליט.

דוד רותם: לא, מה שאתם רוצים, אני לא מחליט שום דבר.

דוד רותם: את יודעת, אני מחליט מה שאתם רוצים.

דוד רותם: אני מנסה להאיר לכם רמזור, פרוז'קטור לאיזשהו כיוון.

נעמה מנחמי: אבל אני רק מבקשת לחדד כאן משהו.

נעמה מנחמי: ב-(ג) ההמצאה היא למשיבים אחרי שכבר כל המסמכים נמסרו עוד קודם במסגרת הבקשה למינוי.

נעמה מנחמי: כלומר, הסנקציה היא רק על עצם העובדה שהם לא המציאו להם בזמן, הם לא מצריכים לחדש פה.

נעמה מנחמי: כן, יש לנו אינטרס שהם ימציאו למשיבים בזמן.

דוד רותם: אני הייתי מציע לכם רק להוסיף דבר אחד, אלא אם כן אישר השמאי הארכת מועד, תנו לו סמכות להאריך את המועד.

נעמה מנחמי: יש לנו סעיף כללי להארכת מועדים לכל התקנות.

נעמה מנחמי: 5.

נעמה מנחמי: תשובת המשיבים "המשיבים יגישו את תשובתם לשמאי פינוי ובינוי ולמבקשים בתוך" – מייד נדבר על כמה ימים - "מיום שהומצאו להם - הבקשה והמסמכים כאמור בתקנה 2(ד), ובצירוף כל המסמכים שהם מבקשים להביא לפניו, ורשאים הם לצרף שומת מקרקעין לתשובה; לא יוגשו מסמכים נוספים לאחר המועד הקבוע בתקנה זו, אלא באישור שמאי לפינוי ובינוי".

נעמה מנחמי: מה שקרה כאן, הוועדה שדנה בסעיף הזה בפעם הקודמת דיברה על 45 ימים, אבל מאחר ששינינו את סדר הדברים, והיום הימים נספרים מעצם הבקשה למינוי ולא מיום ההמצאה של הבקשה למשיבים, אנחנו לא נקצר את המועדים אם אנחנו נכתוב כאן 60 ימים, סליחה, אנחנו לא נאריך את המועדים אם נכתוב 60 ימים, אנחנו אפילו קיצרנו אותם קצת.

עינת גנון: אנחנו ביקשנו כן לקצר כי אנחנו רוצים שההליך יהיה מזורז ככל הניתן - 45 יום.

נעמה מנחמי: אני מזכירה שמדובר כאן באנשים לא מאוגדים, שצריכים להתאגד ולמצוא לעצמם שמאי שיגיש שומת מקרקעין, שהתייחס לכל הטענות, הם גרים בבניינים שונים.

נעמה מנחמי: ה-60 יום, בסופו של דבר לא הארכנו את התקופה, אלא אפילו קיצרנו אותה.

חנה גבאי: אבל אם הם יראו שלא מתאגדים יבקשו אותה, יקבלו אותה.

נעמה מנחמי: אבל למה הם צריכים לבקש?

נעמה מנחמי: למה מראש לתת להם מועד לא סביר, זה לא סביר.

דוד רותם: השאלה היא אם 45 ימים זה מועד סביר או לא?

נעמה מנחמי: זה 45 ימים מהבקשה למינוי.

דוד רותם: למה בקשה למינוי?

כרמית יוליס: היא שינתה את המועדים.

נעמה מנחמי: שינינו את סדר הדברים, לכן לא יהיה להם 45 יום אפילו, אפשר להגיד מיום שהומצאו להם המסמכים.

חנה גבאי: זה כתוב.

נעמה מנחמי: אבל גם אם אני כותבת 60 יום, סך הכול לא השתנה.

חנה גבאי: כתוב – "מיום שהומצאו להם הבקשה" - - -

נעמה מנחמי: נכון, הם מומצאים להם כבר בהתחלה.

נעמה מנחמי: קודם הרי הטענה לגבי 45 יום הייתה שבנוסף ל-45 יום האלה, הרי יש להם כבר מידע על זה שמונה שמאי פינוי ובינוי עוד קודם לכן, עוד לפני שהוא מונה.

נעמה מנחמי: עכשיו הם יקבלו את המסמכים ואת הבקשה בסמוך לבקשה, בתוך 7 ימים, זאת אומרת, אין להם עוד אקסטרה שהיה להם קודם.

נעמה מנחמי: נראה לי שכבר עדיף לתת 60 יום.

נעמה מנחמי: אם תתני 45 יום, אז באופן אוטומטי השמאי ייתן כל פעם הארכות, עדיף לתת 60 יום שזה קצת יותר סביר.

נעמה מנחמי: יש סיכוי שהם ינסו להגיע ל-60 יום האלה.

מירי כהן: לא מדובר כאן במשיבים שנפל עליהם משום מקום איזושהי תביעה.

דוד רותם: או-הו, כמה שכן.

נעמה מנחמי: יכול להיות שיש שם עשרה יזמים שמסתובבים.

דוד רותם: או שהסתובב - את יודעת, התחרות בין היזמים, וכל אחד מציע הצעות כדי שיסגרו איתו.

דוד רותם: בואי נאמר כך, לא מסתובבים פה רק צדיקים.

מירי כהן: 60 ימים זה המון.

עינת גנון: בסדר, מקבלים את דעת הוועדה.

נעמה מנחמי: 6.

נעמה מנחמי: דיון לפני שמאי פינוי ובינוי (א)"שמאי פינוי ובינוי יקיים דיון לא יאוחר מ- 45 ימים מיום הגשת תשובת המשיבים אם הוגשה, או מיום שנקבע להגשתה, לפי המוקדם, ויודיע לצדדים על מועד הדיון ומיקומו, 14 ימים לפחות מהמועד שבו הוא עתיד להתקיים.

נעמה מנחמי: הדיון יתקיים לאחר ביקורו של השמאי בנכס כמפורט בסעיף 9.

נעמה מנחמי: (ב)"בהודעה לפי סעיף זה יצוין כי שמאי פינוי ובינוי רשאי לקיים דיון בהעדר צד אם זה נעדר מן הדיון".

נעמה מנחמי: בעצם מה שעשינו, העלינו את ג', במקום שזאת תהיה - - -

דוד רותם: אני מבקש סליחה, אבל אני חייב לצאת לחמש דקות.

דוד רותם: הפסקה של חמש דקות.

נעמה מנחמי: תקנה 6 – קראנו אותה, אתה רוצה לאשר אותה, אתה רוצה שנחשוב עליה קצת?

דוד רותם: לא, בסדר גמור.

נעמה מנחמי: תקנה 6 – אושר.

נעמה מנחמי: 7.

נעמה מנחמי: מקום הדיון "הדיון יערך במשרדי שמאי פינוי ובינוי או במקום אחר המאפשר קיום דיון הולם, ואולם לא יתקיים דיון במשרדו של אחד הצדדים לדיון" – בתוספת של היושב ראש מהפעם הקודמת – "או של מייצגו".

אוהד דנוס: דרך אגב, למה אם הצדדים מסכימים ללכת למשרד - - -

דוד רותם: פה נאמר כך, אתה יודע, ההסכמה של הצדדים במקרה הזה, זה מזכיר לי את הסכמת האשה להתדיין בבית הדין הרבני, זה תמיד ניתן מרצון טוב וחופשי ובנפש חפצה, אז אני לא רוצה, שהשמאי ימצא או יהיה לו משרד, אם אין לו משרד, אז שיישב מצידי בבית הכנסת בשכונת מגורים שם.

נעמה מנחמי: מדובר רק על המיקום לא על התוכן של ההכרעה.

אוהד דנוס: אני אסביר מה אני חושב.

אוהד דנוס: המינוי הוא לעתים לא מונחה גיאוגרפית, ואז המשמעות היא שאתה מדבר פה על אנשים ממעמד סוציו-אקונומי, נקרא לזה, של לטרטר אותם גם אם הם סרבנים וגם אם הם לא, לערים אחרות, לעשות נסיעות.

דוד רותם: לא, אני מצפה שהשמאי יבוא לעיר שבה הם גרים כולם שהפרויקט נמצא, ואולי צריך יהיה להוסיף את זה בתקנה, שהדיון התקיים בכל מקרה באזור שבו נמצא הפרויקט כדי לא לטרטר את כל התושבים באמת.

אוהד דנוס: זה יהיה מצוין.

עינת גנון: ואם המשרד שלו לא באותה עיר?

נעמה מנחמי: אז הוא יבקש בעירייה חדר.

דוד רותם: לא, אז הוא יבוא לאותה עיר, יעבור ברחוב הראשי, יסתכל ויראה שיש שם 27 משרדי עורכי דין, הוא יעלה לאחד מעורכי הדין האלה ויגיד לו, תשמע, יש לי צורך לנהל ישיבה כזאת וכזאת, האם אני יכול לקבל אצלך חדר לשלוש שעות ואני אשלם בשביל זה.

כרמית יוליס: במקרה הספציפי הזה אם אחד הצדדים יש לו משרד משל עצמו?

דוד רותם: לא רוצה שזה יהיה באחד המשרדים כי זה תמיד מעמיד את הצד השני במצב לא נוח.

נעמה מנחמי: "הדיון ייערך במשרדי שמאי פינוי ובינוי או במקום אחר המאפשר קיום דיון הולם", - באזור - - -

אוהד דנוס: לא, אבל אז הוא יכול להביא אותם אליו בכל מקרה.

כרמית יוליס: במקום שמאפשר דיון הולם ובקירבה למתחם - - -

אוהד דנוס: ובתחומי היישוב אולי שבו מתנהל הפרויקט.

קריאה: יישוב זה קצת יותר מדי לדעתי.

נעמה מנחמי: ובקירבה גיאוגרפית למקום הפרויקט.

נעמה מנחמי: "ואולם לא יתקיים דיון במשרדו של אחד הצדדים לדיון או של מייצגו".

נעמה מנחמי: 8.

נעמה מנחמי: דיון בהעדר צד (א) "צד שהוזמן כדין לישיבה פלונית ולא התייצב, רשאי שמאי פינוי ובינוי באותה ישיבה לדון בבקשה בהעדרו".

דוד רותם: לא בבקשה, "רשאי לדון בהעדרו", יש למחוק את המלה "בבקשה".

נעמה מנחמי: (א) "צד שנדרש לטעון טענותיו במועד שנקבע לכך ולא עשה כן, רשאי השמאי לקבל החלטה בהעדרו.

נעמה מנחמי: החלטה שניתנה אחרי דיון שהתנהל בהעדר צד או בהעדר טענותיו, רשאי שמאי פינוי ובינוי, על פי פניית אחד הצדדים שהובאה לפניו תוך שלושים יום מהיום שנמסר לו העתק ההחלטה, לבטלו ולחדש את הדיון, אם שוכנע שאחד הצדדים נעדר או לא טען טענותיו מסיבה מוצדקת".

נעמה מנחמי: איחוד דיונים - הורדנו בדיון הקודם.

נעמה מנחמי: 9.

נעמה מנחמי: ביקור בנכס "שמאי פינוי ובינוי יבקר לצורך מילוי תפקידיו לפי חוק זה בדירה אחת לפחות מכל סוג אופייני של דירה במתחם"; - בזמן ההפסקה שהייתה לנו ניצלנו אותה כדי לחדד קצת את ההגדרה של "אופייני".

עינת גנון: בחינת מאפייני השטח והתכנון.

נעמה מנחמי: "ביחס לשטח ומאפייני התכנון של דירה במתחם, הביקור יתבצע בנוכחות הצדדים, זולת אם הסכימו כי הביקור ייערך שלא בנוכחותם".

נעמה מנחמי: 10.

נעמה מנחמי: סדר שמיעת הצדדים בדיון "המבקשים יטענו תחילה והמשיבים יטענו אחריהם, אלא אם כן קבע השמאי סדר טיעון אחר; השמאי רשאי להתיר לאחד הצדדים טיעון נוסף".

דוד רותם: סליחה, הייתי כותב פה שהשמאי יקבע את סדרי הטיעון, מה איכפת מי טוען ראשון, הרי השמאי זה מעניין אותו הטענות כמו השלג דאשתקד.

דוד רותם: הוא בודק שורות, הוא בודק תכנית, הוא בודק דירה, לפי זה הוא קובע מה הטענות.

אוהד דנוס: יש הסברים, יש טענות.

דוד רותם: הכול טוב ויפה, אני מציע שבמקום (א) (ב) יהיה כתוב – שהשמאי יקבע את סדר הטיעונים.

נעמה מנחמי: אבל (ב) לדוגמה מבהיר שהוא יכול - - -

דוד רותם: מספיק שאני כותב שהוא רשאי לקבוע את סדר הטיעונים, אז הוא רשאי לתת לו להשיב.

נעמה מנחמי: בעצם (א) (ב) ביחד, יוצרים כאן איזושהי הבהרה שצד אחד טוען, הצד השני משיב, וכל תגובה נוספת היא - - -

כרמית יוליס: אם אתה רוצה, אתה צריך בשבילה רשות, שזה לא יהיה איזה פינג פונג כזה.

דוד רותם: אם אני קובע שהשמאי יקבע את הסדר, אז הוא יכול לתת רשות לזה, ואחר כך לתת לזה, ולתת לזה יותר זמן.

דוד רותם: אתם יודעים, לא מזמן היה לי דיון בוועדה שאחד הצדדים טען – אתה לא נותן לי מספיק זמן לטעון כמו לצד השני, אז זה בסדר.

נעמה מנחמי: מה שקורה, מצד אחד אנחנו מאפשרים לשמאי לשנות אחר כך ולהוסיף, אבל אנחנו מנחים אותו, בסופו של דבר השמאים הם לא שופטים מנוסים איך מנהלים דיון.

אוהד דנוס: אני רוצה לחזור ל-9-10, איך אפשר לערוך ביקור שלא בנוכחות הצדדים ופרוייקט פינוי ובינוי, הרי צד אחד תמיד חייב להיות?

דוד רותם: לא נכון, רק דייר אחד יכול להיות מבין כל הדיירים.

אוהד דנוס: אז יש מישהו.

דוד רותם: לא, אבל הצדדים - יש 100 דיירים.

דוד רותם: חוץ מזה, אתה יודע, יש את הדודה שגרה יחד איתי, וגם הפיליפינית והיא פותחת לך את הדלת, אז אף אחד מהצדדים לא היה.

דוד רותם: אתם רוצים להשאיר את זה, תשאירו את זה, אני חושב שזה סתם מסרבל את הדיון.

נעמה מנחמי: קודם זה היה הרבה יותר מפורט, אנחנו קצת צמצמנו את זה.

דוד רותם: זה שזה היה יותר מפורט ולא מחקתם את זה אתם, זה אומר שיש קושי - - - משפטית.

נעמה מנחמי: מחקנו, הנה הבאנו הגדרה יותר מצומצמת, במקום 5 סעיפים רק 2 סעיפים.

אוהד דנוס: האפשרות לקצוב היא נכונה, למרות שבפועל אני יכול להעיד מתיקון 84 ששמאי מכריע אומר יש לך 10 דקות לטעון, ואם הוא חורג אף אחד לא עוצר אותו, אבל זה יכול למנוע מצבים שמישהו בא לעשות פיליבסטר, ואז שמאי פינוי ובינוי יכול לומר לו אדוני, יש לך חצי שעה, תטען, כל מה שאתה צריך זה מספיק זמן.

נעמה מנחמי: "לבקשת אחד הצדדים או מיוזמתו, רשאי שמאי פינוי ובינוי להתיר לאדם שאינו אחד מהצדדים לטעון בשם אחד הצדדים בדיון המתקיים בפניו, אם מצא שהדבר דרוש; (ד) הוצגה חו"ד מומחה כאמור בתקנה 15, או צורפה שומה שנערכה מטעם צד, כאמור בתקנות 2(ב)(3) ו- 5, רשאי הצד שכנגד להציג שאלות למומחה או לשמאי, ושמאי פינוי ובינוי יאפשר למומחה או לשמאי לענות על השאלות שהוצגו לו.

נעמה מנחמי: (ה) לא יישמעו המבקשים במהלך הדיון אלא לעניין טענות שהועלו בבקשה או במסמכים שצירפו כאמור בתקנה 2(ב) או לעניין טענות שהועלו בתשובת המשיבים ובמסמכים שצורפו לה כאמור בתקנה 5, ואולם שמאי פינוי ובינוי רשאי בכל שלב בדיון להתיר לצד להוסיף טענות בעל פה מעבר לטענות שהועלו בבקשה או במסמכים ובתשובה, לפי העניין, ובלבד שניתנה לצד שכנגד הזדמנות לטעון בעניין".

דוד רותם: ברור לכם שאתם הפכתם את זה למעין משפט שזה לא היה צריך להיות.

דוד רותם: כל התקנה הזאת 2(ה), עם כל הכבוד, לא מבין מה אתם רוצים.

דוד רותם: אתם רוצים מהר?

דוד רותם: אתם רוצים דיונים משפטיים, הפכתם את זה פה לכמעט דיון בבית המשפט העליון, מה שלא מופיע בעיקרי הטיעון אתה לא יכול לטעון ולא יכול להזכיר פסק דין שלא הזכרת בעיקרי הטיעון, אף אחד לא עומד בזה לא פה ולא שם ולא יעמוד גם פה, השמאי תמיד ייתן להגיד.

נעמה מנחמי: את רוצה להוריד את (ה)?

כרמית יוליס: אני יכולה לומר מה הייתה הכוונה ב-(ה)?

דוד רותם: מה הייתה הכוונה?

כרמית יוליס: כן, הייתה כוונה שכאשר מגישים את המסמכים בכתב, אז ייתנו עליהם את הדעת, ויעלו שם את כל הטיעונים.

דוד רותם: מצוין מה שאת אומרת.

כרמית יוליס: אני לא יודעת אם זה מתקיים במלואו, אבל אני יודעת שזה מאוד ייעל את הצורה שבה אנשים בכלל הגישו בקשות.

כרמית יוליס: הם כותבים שומות יותר מפורטות, הצד השני יודע בכלל מה רוצים ממנו.

דוד רותם: אם אתם שואלים אותי, הסעיף הזה אצלי יוצר צמרמורת, כי הוא אומר לי, הולך להיות פה דיון משפטי עם טענות, אני רוצה להשיב, הוא לא טען את זה, הוא כן טען את זה, הוא כן אמר, הוא לא אמר, אז תן לי להשיב, אני אסביר לך שזה לא הטענה הזאת, וזו טענה אחרת, וכאן אנחנו נכנסים לתסבוכת שחבל על הזמן.

דוד רותם: עורכי דין ינצלו את זה בכיף.

דוד רותם: אני אם הייתי מופיע בתיק כזה, תאמינו לי, את הסעיף הזה הייתי מנצל עד הסוף.

כרמית יוליס: אדוני, החשש היה מהמצב ההפוך בדיוק, שאנשים בבקשה ובתשובה יכתבו מסמכים מאוד - - - ואז הם יגיעו לדיון, ופתאום יפתחו קווים חדשים לגמרי.

דוד רותם: כרמית, את צודקת, אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה.

דוד רותם: מדובר פה באנשים שהולכים לקבל בית אחר במקום הבית שלהם.

דוד רותם: זה דבר הכי יסודי שיש לאדם במדינת ישראל זה הדירה שלו - עד שמגיעים פה לדירה הנשמה יוצאת.

דוד רותם: הוא הגיע כבר לדירה, ועכשיו רוצים לפנות אותו ולתת לו דירה אחרת וכו', ואתם אומרים פתאום רגע, לא טענת בכתב, אז לא תטען, כן תטען, אין שמאי בעולם, אני אומר לכם, ואני לא מכיר אף שמאי, אין שמאי בעולם שלא יגיד במקרה הזה תטען מה שאתה רוצה.

אוהד דנוס: כן, אבל אם הוא יזהה שהמטרה שלשמה זה נעשה היא רק להאריך את הדיון - - -

נעמה מנחמי: או כדי להשעות את הצד השני.

דוד רותם: אז הוא יכול להגביל בכל מקרה.

אוהד דנוס: אז בסעיף הזה יש את האופציה לפתוח.

דוד רותם: רבותיי, משרד השיכון, תרשמו לכם את ההערה שלי, כי בעוד כמה חודשים אתם תבואו לבקש לשנות, ואז תתפרצו לדלת פתוחה ותגידו אתה אמרת.

נעמה מנחמי: 11.

נעמה מנחמי: המצאת מידע ומסמכים נוספים (א) "לא הוצגו לפני שמאי פינוי ובינוי מידע או תשתית עובדתית לטענה שהעלה צד, רשאי שמאי פינוי ובינוי לדחות טענה זו, כולה או חלקה מטעם זה בלבד.

נעמה מנחמי: (ב) השמאי רשאי לדרוש מהצדדים להמציא לו, בתוך מועד שיקבע, מסמכים או ידיעות שברשותם, הדרושים לדעתו לשם בירור המחלוקת; לא הומצאו מסמך או ידיעה כאמור, רשאי השמאי לדחות טענה שהמסמך או הידיעה נועדו להוכחתם, או לקבל טענה של צד שכנגד בקשר למסמך או לידיעה.

נעמה מנחמי: 12.

נעמה מנחמי: המצאה באמצעי אלקטרוני המצאה באמצעי אלקטרוני תהיה רק לאחר קבלת הסכמת הנמען להמצאה כאמור ובלבד שהמצאה ראשונה לאותה תיבת דואר אלקטרוני תיענה בתשובת הנמען כי קיבל את ההמצאה".

עינת גנון: פה אמרנו לסייג את 2(א) שפנייה ליו"ר לא צריך את ההסכמה מראש.

נעמה מנחמי: " המצאה באמצעי אלקטרוני – למעט פנייה ליושב ראש הוועדה לפי תקנה 2(א)".

דוד רותם: השאלה אם אני צריך כשאני פונה ליושב ראש לקבל אישור שזה הגיע.

עינת גנון: אישור כן, אבל אתה לא צריך הסכמה מראש.

דוד רותם: זאת אומרת, שיהיה אצלכם מישהו שיענה?

עינת גנון: אצלנו עונים במהירות, אני יכולה להעיד.

דוד רותם: לא, אצל השמאים.

דוד רותם: יושב ראש הוועדה יישב אצלכם?

נעמה מנחמי: אחרי כאמור אנחנו נעשה נקודה פסיק, ואז נעשה את זה כאלף בית כדי שזה יהיה ברור מה מסייגים.

נעמה מנחמי: 13.

נעמה מנחמי: חוות דעת מומחה (א) ראה שמאי פינוי ובינוי כי לצורך הכרעה במחלוקת עליו למנות מומחה, יודיע לצדדים מיהו המומחה והצדדים יוכלו להגיש טענותיהם בכתב בקשר למינוי בתוך 14 ימים מיום שנודע להם עליו או מיום שנודע להם על עילה לפסילתו או קיומו של ניגוד עניינים בעניינו".

נעמה מנחמי: אותו הסדר כפי שהיה קודם לכן לגבי שמאי.

נעמה מנחמי: (ב) "נתמנה מומחה כאמור בתקנת משנה (א), יעביר המומחה לשמאי פינוי ובינוי ולצדדים את חוות דעתו בכתב והוא יוזמן לדיון, יציג את חוות דעתו והצדדים יהיו רשאים לשאול את המומחה שאלות ולטעון בעניינה.

נעמה מנחמי: (ג) שכרו של המומחה ישולם על ידי היזם, זולת אם קבע שמאי פינוי ובינוי אחרת".

מירי כהן: למה זה לא בחלקים שווים?

דוד רותם: היזם הוא בדרך כלל עשיר יותר.

מירי כהן: העניין הוא שאין פה גם שום החלטה שאם הבקשה נדחית אז ההוצאות האלה חוזרות.

דוד רותם: אם הבקשה מתקבלת, אז אחר ממילא היזם מגיש תביעה להרבה פיצוי.

מירי כהן: יכול מאוד להיות שפשוט המתנגד יסכים.

נעמה מנחמי: אני חושבת שפרקטית גם לא באמת מה - - -

דוד רותם: אני חשבתי שבכלל צריך למחוק את המלים – "זולת אם קבע שמאי פינוי ובינוי אחרת", שתמיד הוא לא יכול לקבוע שזה יהיה חצי חצי, רק הקבלן.

נעמה מנחמי: אני מזכירה לך, שפרקטית, להתחיל לאסוף עכשיו כמה אלפי שקלים שיהיה שכרו של המומחה, עד כמה אלפי שקלים, לא השתלם לך כשאת צריכה להתחיל לאסוף את זה מ-30 דיירים שונים, זה יעכב את כל ההליך.

נעמה מנחמי: זה חלק מהוצאות הבנייה של היזם, צריך גם לזכור שבסופו של דבר, אותם סרבנים זה אנשים שלא מעוניינים בהליך, כופים עליהם את ההליך הזה, ועכשיו כשהם יצטרכו לשלם את הוצאות המומחה והיזם - - -

מירי כהן: נכון, אבל צריך לזכור שלפעמים אותם סרבנים, זה לא סרבנים תמימים - - -

נעמה מנחמי: בגלל זה לשמאי יש אפשרות - - -

דוד רותם: לא, לא - - -

מירי כהן: אדוני, אני מסכימה איתך, יש פעמים שזה אנשים שזה כל רכושם, והם באמת חוששים, והטעם לסירוב הוא מוצדק, ואני מסכימה איתך.

מירי כהן: אבל יש פעמים שהסירוב נועד באמת כדי ליצור איזושהי סחיטה להשיג דבר יותר טוב, הרבה פעמים אלו המצבים, זה מה שקורה בשטח.

דוד רותם: אני לא רואה בזה סחיטה, שרוצים להשיג משהו יותר טוב.

מירי כהן: מה, אם אתה מנסה לקבל יותר מאחרים בבניין שלך?

דוד רותם: אני לא רוצה, אל תפנו אותי.

דוד רותם: תגידי, מישהו הכריח אתכם לפנות אותי?

דוד רותם: עזבו אותי, אני רוצה לגור בדירה שלי, טוב לי.

עינת גנון: אז אתה לא תחת ההגדרה של דייר סחטן.

דוד רותם: את יודעת, ההגדרה של דייר סחטן, זה תלוי כל אחד יגיד לך משהו אחר מה זה הדייר הסחטן.

דוד רותם: אני כבר שמעתי יזמים שהסבירו שכל דייר שאומר אני רוצה להישאר בדירה – ראיתי פסק דין אפילו של איזה אישה שהיה לה ילד נכה, או משהו כזה.

עינת גנון: היא סחטנית?

דוד רותם: היא סחטנית, בסדר.

דוד רותם: אני לא חושב שהיא סחטנית.

דוד רותם: אבל בית המשפט קבע, מה אני יכול לעשות.

עינת גנון: האשה הזאת במפורש - - -

דוד רותם: עינת, אני לא מתווכח איתך, יש פסק דין של בית משפט, גמרנו, אני לא יכול להתווכח עם פסקי דין.

חנה גבאי: היה בעיתון, שאולי אדוני קרא מזה, אנחנו ביררנו, ודווקא דיברה איתה, כלומר, פה באמת בית המשפט - - -

דוד רותם: הציעו לה עשרים אלף הצעות, לא רוצה לפנות את הדירה שלי, תגידו, אתם לא מבינים?

עינת גנון: אבל היא ביקשה, דרשה, מה זה ביקשה, סכום מופרך.

דוד רותם: פעם לימדו אותנו כשהיינו צעירים ולמדנו בפקולטה למשפטים, לימדו אותנו שערך נקבע לפי מוכר מרצון לקונה מרצון.

דוד רותם: אתם רוצים שאני אפנה את הדירה שלי, אני לא רוצה, טוב לי כך.

דוד רותם: אם תתנו לי קופסא שמנה, אז כדאי לי לפנות, אחרת לא כדאי לי, לא רוצה, תשאירו אותי, עזבו אותי.

עינת גנון: ברגע שאמרת את המלה כדאי לי, אז אתה כבר בגדר זה שרוצה להשיג יותר, ובגדר זה שבאמת רוצה להישאר.

נעמה מנחמי: בסוף קו הגבול הוא כן עובר בסכומים, כלומר, אם היום מציעה לדירה של פלוני את הסכום המקובל בשוק, ואולי עוד 10% ו-20%, לא משתלם לו, טוב לו איפשהו.

נעמה מנחמי: אבל אם היית באה ומציעה לו פי 5 מהשווי, מה שבאמת יכול לפתוח בפניו אפשרויות אחרות, אז יכול להיות שלמרות שטוב לו בדירתו והוא לא היה משנה, לא היה הולך ומחפש למכור אותה - - -

דוד רותם: עברתם פעם דירה?

עינת גנון: אני עברתי כבר שלוש דירות.

דוד רותם: את יודעת איזה טרטור זה לעבור דירה?

דוד רותם: זה ללכת למשרד הפנים לשנות כתובת, ללכת למשרד הרישוי, כל הצרות שבעולם.

דוד רותם: לרשות ההוצאה לפועל, לכל אחד צריך ללכת ולדווח להם על כתובת חדשה, אחרת הם יעקלו לי את הבית השני.

דוד רותם: חבר'ה, טוב לי מאוד לגור בבית שלי, לא רוצה לעבור, עזבו אותי, פינוי ובינוי תעשו במקום אחר, לא אצלי.

מירי כהן: אבל אפשר אולי להסביר באיזה מצבים צריך מומחה?

אוהד דנוס: אין הרבה מצבים.

דוד רותם: אין לי מושג.

נעמה מנחמי: מומחה לקרקעות מזוהמות, אנחנו לא יודעים.

דוד דהאן: יש סיפור שהייתי קשור אליו בנתניה, כדאי שתמקדו את הדברים יותר, כי רוב הנושא של פינוי ובינוי ושל תמ"א 38 נולדו מתוך הסיפור של רעידות אדמה.

דוד רותם: לא, לא, פינוי ובינוי לא קשור לרעידות אדמה, שום דבר לא, לא קשור בכלל.

דוד דהאן: יש מקרה בנתניה של בניין שהיה של 25 משפחות בקרייה חרדית שם, שבאו לשם ומרים פרברג הכריזה, היא חלמה איזה חלום בוקר אחד, חלמה שהבניין הזה עומד להתמוטט, והחליטה שהיא - - -

עינת גנון: רק נדייק, יש חוות דעת של מהנדס - - -

דוד דהאן: לא, היה מהנדס של העירייה, וכנגד הם הזמינו גם מהנדס משלהם מתל אביב, עורך דין אילן בומבך היה בתיק הזה.

דוד דהאן: מה שאני מנסה לומר - הם זרקו אותם לרחוב.

דוד רותם: ואם עורך דין אילן בומבך היה מעורב בעניין הזה, אז מה זה אומר?

דוד רותם: אני מכיר עוד כמה עתירות שהוא מעורב בהן והן לא מי יודע מה.

דוד דהאן: הוא הצליח דווקא לטפל בנושא.

עינת גנון: זה לא נכון, זה ממש לא נכון.

דוד רותם: לא חשוב, רבותיי, מה זה משנה.

דוד דהאן: הבניין כבר הרוס היום.

דוד דהאן: הם פשוט לקחו 25 משפחות, הביאו את המשטרה לשם לפנות אותם לרחוב.

דוד רותם: לא, אתה מערבב בין דברים.

דוד רותם: אם היתה חוות דעת של מהנדס שהבניין מסוכן, אז צריך להוציא את המשפחות, כי אם הבניין התמוטט אחר כך, אז הם יהיו אחראים.

דוד דהאן: אנחנו לקראת רעידות אדמה, שרוב הבניינים האחרים של פינוי ובינוי הם ייכללו בתוכם, אז כדאי שתיקחו את הכול בחשבון כבר.

דוד רותם: זה לא קשור אחד לשני.

נעמה מנחמי: 14.

נעמה מנחמי: סמכות שמאי פינוי ובינוי (א) "כל עניין הנוגע לסדרי דין שלגביו לא נקבעה הוראה מפורשת בחוק או בתקנות מכוחו, רשאי שמאי פינוי ובינוי לתת הוראות לגביו, באופן הנראה לו הטוב ביותר לעשיית צדק".

דוד רותם: אם שמתם לב שזה כל העניין הנוגע לסדרי דין שלגביו לא נקבעה הוראה מפורשת בחוק ובתקנות.

נעמה מנחמי: ובתקנות מכוחו.

דוד רותם: זאת אומרת, א, ב, ג, שראינו קודם בסעיף 10 הן הוראות מפורשות, יהיה לכם בעיה - - -

נעמה מנחמי: לא, אבל ההוראות עצמן קובעות חריגים שמאפשרים סטייה מהן.

נעמה מנחמי: השאלה היחידה הייתה, האם כאילו צריך להשאיר גם לגבי חיקוקים שהם לא החוק הספציפי בתקנות, והחשש היה שהשמאי לא יכיר אותם, מאחר שהוא לא משפטן, ולכן אנחנו השארנו אותם.

נעמה מנחמי: (ב) "שמאי פינוי ובינוי יאסוף כל מידע הנחוץ לצורך בירור המחלוקת לרבות מידע המצוי בידי אדם שאינו אחד הצדדים".

עינת גנון: אנחנו מעדיפים את הנוסח של "רשאי לאסוף".

דוד רותם: קודם כל לדעתי זה לא משנה, כי במקרה הזה רשאי בית המשפט יפרש כחייב, יש הרבה מאוד מקומות שבהם רשאי זה חייב ובית המשפט לא משחק עם הדברים האלה.

דוד רותם: אבל זה נכון שהוא יאסוף את המידע כי אתם רוצים הרי חוות דעת טובה.

אוהד דנוס: השמאים גם יעשו את זה, גם בלי שזה יהיה רשום.

כרמית יוליס: אז שיהיה כתוב.

כרמית יוליס: אם זה עסקאות שהוא יילך וימצא, אבל אם זה איזה מידע אחר שהוא הרבה יותר רחוק ממנו.

הנעמה מנחמי: זה מידע הנחוץ לצורך בירור, אם זה לא רלבנטי, זה לא נחוץ.

דוד רותם: הרי הוא מחליט מה המידע הנחוץ, אז הוא יאסוף או לא יאסוף.

כרמית יוליס: אולי הנחוץ בעיניו?

אוהד דנוס: אולי הנחוץ לו או הנחוץ בעיניו.

כרמית יוליס: הנחוץ בעיניו.

דוד רותם: כל מידע "הנראה לו כנחוץ", לצורך בירור מחלוקת.

נעמה מנחמי: (ג) "גילה שמאי פינוי ובינוי עובדה או מסמך שלא היו ידועים לצדדים, ויש לעובדה או למסמך השפעה של ממש על ההכרעה במחלוקת, יעביר שמאי פינוי ובינוי את העובדה או המסמך לידיעת הצדדים ויאפשר להם לטעון בעניין תוך זמן סביר.

נעמה מנחמי: 15.

נעמה מנחמי: פרוטוקול (א) שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך ינהל פרוטוקול של עיקרי כל דיון המתנהל לפניו.

נעמה מנחמי: (ב) שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך –".

דוד רותם: "פרוטוקול של עיקרי הדיון המתנהל לפניו", לא כל דיון.

דוד רותם: זה אותו דבר זה רק עברית נכונה.

נעמה מנחמי: נשאיר את זה לנוסח חקיקת משנה?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: מבחינה מהותית אתה כן רוצה שזה יהיה כל דיון.

דוד רותם: כן, זה כל דיון, אבל אני רוצה שיהיה כתוב "הדיון".

נעמה מנחמי: לכך יש לנו יועצים לשוניים שהם יכריעו בנושא הזה.

נעמה מנחמי: "שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך יעביר את העתק הפרוטוקול לצדדים סמוך לאחר עריכתו".

נעמה מנחמי: אנחנו חשבנו שכן נכון לפחות לאפשר את (ג), ו-(ד) המופיעים בתקנות שמאי מכריע כאופציה, אני יודעת שהיום לא משתמשים בזה הרבה.

דוד רותם: את (ג), אני לא מסכים, את (ד) אני מסכים.

דוד רותם: אני לא מוכן להטיל על הצדדים את ההוצאות בשווה.

דוד רותם: אני אומר, כל עוד העסק הזה מתנהל, היזם משלם את הכול, אחר כך הוא ירצה הוא יקבל את זה חזרה.

עינת גנון: בעיני שני הסעיפים (ג) ו-(ד) מיותרים לחלוטין ואני אסביר מדוע.

עינת גנון: בדיוק כפי אתה שאמרת קודם, השמאי מקבל את ההחלטה שלו על סמך הנסיון המקצועי שלו, על סמך השומות, הדיון בפניו הוא בעצם כדי שהצדדים ישפכו את ליבם במרכאות.

עינת גנון: אנחנו סבורים שהערך המקצועי של הדיון הוא יחסית נמוך, ולכן אנחנו לא רואים טעם בתמלול הדיון.

אוהד דנוס: כמובן שאני לא מסכים לזה.

דוד רותם: אין שום בעיה שאתם לא מסכימים, גם אתה וגם את, זה בסדר גמור שאתם לא מסכימים.

דוד רותם: אני על (ג) מוכן לוותר.

נעמה מנחמי: אפשר לנסח את (ג) כך שהיזם יישא בהוצאות.

דוד רותם: אני מוכן לוותר על (ג), אבל אני רוצה להשאיר את (ד).

נעמה מנחמי: לכו אנחנו מאפשרים רק, לא מחייבים את היזם, אז נקבע שההוצאות יהיו על היזם.

דוד רותם: אני לא רוצה שהשמאי יתחיל להפוך לי את זה לבית משפט עם הקלטות וכו'.

דוד רותם: אני מסכים ל-(ד) שאם מישהו ערך תמליל - - - ראה אחד הצדדים מיוזמתו תמליל, אז שישלח את זה לכולם, זה בסדר.

אוהד דנוס: אז מה, אז יגיע שמאי פינוי ובינוי לדיון, ויפתיעו אותו שם - - -

דוד רותם: למה יפתיעו אותו?

דוד רותם: יגידו לו, אדוני, אני מקליט את הדיון, מה הבעיה?

דוד רותם: אז יהיה כתוב – "ערך אחד הצדדים לדיון מיוזמתו, ולאחר שקיבל את רשות השמאי להקליט את הדיון, יעביר את הדיון".

אוהד דנוס: במצב כזה, מי שיזמין הקלטות, יכריח את שמאי הפינוי ובינוי להקליט, עדיף במקום לייצר הכרחה כזאת לכורח כזה, לייצר פה מצב שבו השמאי מחליט אם צריך או לא.

אוהד דנוס: למשל, לדוגמה, יש דיון שהולכות להיות מוצגות 50, 60, 70 עיסקאות, השמאי פינוי ובינוי צריך את הפרטים שלהם.

אוהד דנוס: אני חושב שיותר נכון להשית את זה על היזם במקרה - - -

דוד רותם: זה בכל מקרה יהיה על היזם.

דוד רותם: אני צריך פה לכתוב כך – "שהשמאי רשאי להורות על הקלטת הדיון", אחר כך על עריכת תמליל.

אוהד דנוס: זה בדרך כלל שרות אחד שעולה כמה מאות שקלים.

נעמה מנחמי: אתה רוצה לאפשר ב-(ג) - - -

דוד רותם: אני רוצה שהשמאי יקבע אם הוא עושה הקלטה.

נעמה מנחמי: כי יש צורך בהקלטה או בתמלול?

דוד רותם: לא, אם יש הקלטה, אז יש צורך בתמליל.

נעמה מנחמי: אפשר להקליט ולא לתמלל, לא חייבים.

דוד רותם: איזה מין צורה יש לזה, אתה מקליט את הדיון - - -

נעמה מנחמי: אז אם תהיה מחלוקת יהיה טייפ שניתן יהיה לחזור עליו.

דוד רותם: אין לי טייפ, אני רוצה לדעת מה אמרו שם.

דוד רותם: הרי אם מקליטים, אז הוא לא כותב פרוטוקול.

אוהד דנוס: מאה דיירים ירצו לקרוא את זה, אפשר להעביר להם במייל.

מירי כהן: אני חייבת להגיד לו משהו, בגלל שגם את זה אתם הולכים להשית על היזמים.

מירי כהן: מה שיקרה פשוט שבסוף הכלי הזה שאתם רוצים שהשתמשו בו, לא השתמשו בו.

מירי כהן: הרי אנחנו שוכחים למה הוא נועד?

מירי כהן: הוא בסוף לא נועד רק בשביל היזמים, היזמים פשוט לא יילכו לפרויקטים כאלה, הם יילכו לפרוייקט אחר שהם לא צריכים את כל הבלאגן הזה ותוספת ההוצאות הנוספות.

מירי כהן: יש כאן מול קבוצה מתנגדת, קבוצת דיירים שרוצה לשפר את איכות חייה.

דוד רותם: רק תעשי לי טובה, אל תתלהבי כל כך, כי את גורמת לי לבכות תיכף על הקבלנים.

מירי כהן: לא, אבל אני באמת חושבת, אדוני, יש פה קבוצת דיירים שרוצה לשפר את איכות חייה, זו המטרה שלה - לקבל דירות שמשדרגת את החיים שלהם.

מירי כהן: עכשיו מה שיקרה, אתם משיתים המון הוצאות, שיזם יבוא ויגיד למה אני צריך את הבלאגן הזה?

מירי כהן: הרי בסוף התהליך של השימוש בכלי הזה, לא בטוח עדיין שהוא יוכל לעשות את הפרויקט.

מירי כהן: זה רק מאפשר לדיירים האחרים שמעוניינים בפרוייקט להגיש תביעת נזיקין, זה לא מאפשר לו לבצע את הפרויקט בפועל ולהכריח את המתנגד – למה שהוא ירצה להיכנס לזה - אני מנסה להבין.

אוהד דנוס: היא לפרויקטים של עשרות עד מאות מליוני שקלים זו הסיבה, וההוצאות פה של התמלול הם כמה מאות שקלים.

דוד רותם: אני אומר לך דבר מאוד פשוט.

דוד רותם: יש קבוצה שרוצה לשדרג את איכות החיים שלה וכו', יש פה קבוצה שצריכה לעבור דירה כי הם לא רוצים שישדרגו להם, ומכריחים אותם לשדרג להם את החיים בכוח, אז הם לא צריכים לשאת בשום הוצאה שגם תובעים אותם, וגם מנסים לשנות להם את איכות החיים.

דוד רותם: מי שלא רוצה לשלם את ההוצאות האלה ולא יעשה את הפרויקטים מוזמן.

מירי כהן: אבל אדוני, בתקנה אתה רושם את היזם, אתה אפילו לא רושם את המבקשים.

מירי כהן: היית רושם המבקשים, המבקשים היו עושים איזשהו משא ומתן עם יזם, ואומרים לו תשלם את זה אתה, ואז זה הבחירה שלו.

מירי כהן: אבל אתם בתקנות קובעים מראש - - -

דוד רותם: אני קובע מראש שזה יהיה היזם - - -

מירי כהן: ירשמו המבקשים, ויש להם כוח לעשות משא ומתן מול הרבה אנשים.

דוד רותם: אני לא סומך על הכוח שלהם, זה בדיוק כמו שאת עורכי הדין של המבקשים גם משלם היזם.

דוד רותם: אם את חושבת שלא, תראי לי פרוייקט אחד שלא.

מירי כהן: אבל זה במסגרת החלטה כלכלית שנעשית בין היזם - - -

דוד רותם: זה במסגרת החלטה, אז הוא יידע, הוא יידע לפי התקנות הוא יידע שכאשר הוא נכנס למשא ומתן, אז מעבר לכל מה שהוא נותן להם ומעבר למה שהוא משלם לעורכי הדין הוא גם עשוי לשאת בעוד קצת הוצאות, ניקח את זה בחשבון.

אוהד דנוס: כל עוד משאירים את זה בידי שמאי הפינוי ובינוי - - -

מירי כהן: מה זה נמוכות?

מירי כהן: אם נוסיף את כל ההוצאות שיש פה, אין לי תחשיב כלכלי.

מירי כהן: היה רשום המבקשים, שינתם את זה ספציפית ליזם, וזה משנה, זה משנה למסגרת של משא ומתן.

דוד רותם: הקבלנים לא ירצו לעשות את הפרויקטים, אהלן וסאהלן, אני מזמין אותם לא לעשות את הפרויקט.

אברהם מיכאלי: אדוני, אני מפנה לפרויקט כפר שלם שכרגע זה מאוד אקטואלי לאותם שמאים ולאותם אלה שמתעסקים עם זה, יש שם כדאיות מאוד גדולה.

דוד רותם: יש כדאיות?

אוהד דנוס: איפה שאין כדאיות לא יקום פרויקט.

נעמה מנחמי: השאלה היא כזאת – "ראה שמאי המכריע כי יש צורך בהקלטת הדיון", הקלטה או תמלול?

נעמה מנחמי: שיחליט.

דוד רותם: לא, אי אפשר לתמלל בלי הקלטה.

דוד רותם: הוא קודם צריך הקלטה וגם את התמלול, אני רוצה קודם כל לקבוע לו סמכות שמותר לו להחליט על הקלטה, ושהסמכות רק שלו.

נעמה מנחמי: זה מה שכתוב כבר היום – "כי יש צורך בהקלטת הדיון, יורה על הקלטה".

דוד רותם: ועל תמלול ההקלטה.

נעמה מנחמי: ועל עריכת תמליל.

דוד רותם: "קבע השמאי המכריע כאמור, יישא היזם בהוצאות הכרוכות".

נעמה מנחמי: זולת אם קבע אחרת?

דוד רותם: לא.

מירי כהן: השאלה היא אם להשאיר את (ד).

אוהד דנוס: לא צריך את סעיף (ד).

עינת גנון: לא, בלי הריישא, רק אחד הצדדים, אלא אם נערכה הקלטה בתמלול - - -

מירי כהן: ברור שאם השמאי המכריע עושה תמליל הוא שולח לכולם.

דוד רותם: (ד) צריך למחוק.

מירי כהן: אולי להבהיר ב-(ג) שהוא שולח את זה לצדדים בסוף.

דוד רותם: צריך לכתוב את זה שיעביר את זה לצדדים.

נעמה מנחמי: "נערך תמליל, יישלח התמליל לידי הצדדים ולשמאי פינוי ובינוי".

נעמה מנחמי: 16.

נעמה מנחמי: הוצאות מיוחדות "ראה שמאי פינוי ובינוי כי לצורך בירור המחלוקת בין הצדדים יש צורך בהמצאת מידע שהמצאתו כרוכה בהוצאות מיוחדות, לרבות צילום אוויר, יודיע ליזם על הצורך בהמצאת המידע כאמור והוא יישא בהוצאות הכרוכות בכך, זולת אם קבע השמאי אחרת".

דוד רותם: יש למחוק את "זולת אם קבע השמאי אחרת".

דוד רותם: איגוד הקבלנים צריך להיות לך דבר ברור אחד – היזם יכול להגיד, לא רוצה, נגמרה הבקשה.

מירי כהן: אין בעיה, השאלה לטובת מי זה בסוף עולה?

דוד רותם: זה לטובת היזם, הוא לא משקיע כסף.

דוד רותם: את הרי דואגת לכך שהיזם לא הצטרך להשקיע כספים יותר מדי, אז מקסימום אין פרוייקט.

מירי כהן: אנחנו דואגים לזה שיהיו פרוייקטים במדינת ישראל.

נעמה מנחמי: (ב) "חלק היזם על הצורך בהמצאת המידע, יפנה השמאי ליושב ראש הוועדה כדי שיכריע בעניין הצורך בהמצאת המידע כאמור, והנשיאה בעלות המצאת המידע".

דוד רותם: "והנשיאה בעלות המצאת המידע" – לא.

נעמה מנחמי: 17.

נעמה מנחמי: החלטה (א).

נעמה מנחמי: "החלטת השמאי תהיה מנומקת, תינתן בכתב, ותיחתם על ידי השמאי.

נעמה מנחמי: (ב) שמאי פינוי ובינוי יתייחס בהחלטתו לדירות האופייניות, לרבות יתרונות מובנים כגון היות הדירה "דירת גג" או "קרקע", במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה, במצבן הקיים טרם ביצוע העסקה, ובמצבן כפי שהוא צפוי להיות לאחר השלמת עסקת פינוי ובינוי וביצוע הבניה בהתאם לה".

נעמה מנחמי: קודם לכן כשדיברנו על דירה אופיינית בתקנה 9, הבהרנו שבדירה אחת לפחות מכל סוג אופייני ביחס לשטח ומאפייני התכנון של דירה במתחם.

נעמה מנחמי: לגבי החלטה – אני חושבת שזה לא סותר את העובדה שאדם שיש לו דירת 5 חדרים של 200 מטר רבוע, כמו יתר הדירות בבניין, יש לו יתרון נוסף מזה שזה דירת קרקע, או מזה שזה דירת גג.

דוד רותם: אם זה דירת גג, זה לא יתרון, רק נזילת גג זה דבר נוראי, כל היום נזילות.

עינת גנון: קר בחורף, חם בקיץ.

דוד רותם: לרבות פתרונות מובנים - זה לא יתרון מובנה.

אוהד דנוס: אני לא מבין מה המצב שלה לאחר השלמת עיסקת הפינוי ובינוי רלבנטי?

אוהד דנוס: איך זה קשור.

נעמה מנחמי: אני יש לי דירת קרקע, לי יש יציאה לחצר מהגינה שלי, ובעיניי זה יתרון נוסף ששווה כסף, זה מה שאני רוצה שהוא התייחס בהחלטה שלו לא רק לגודל ולתכנון אלא גם ליתרונות אחרות.

כרמית יוליס: זה מסוג הדברים שייקבעו בהכרעות הפרטניות.

נעמה מנחמי: לא, למה צריך הכרעה פרטנית לכל דירות הקרקע עכשיו?

נעמה מנחמי: ממש לא זו הכוונה, אני לא רוצה שכל הדיירים הצטרכו בשביל לקבל את הערך האמיתי של הדירה שלהם, שנובע מזה שזו דירת קרקע שיש להם יציאה לגינה, יצטרכו לשלם ולרוץ לעשות שומה פרטנית.

אברהם מיכאלי: השאלה היא אם זה תפקידו של השמאי לכתוב את זה בדוח.

נעמה מנחמי: בוודאי שכן.

אוהד דנוס: לא, השמאי צריך לכתוב.

אוהד דנוס: השאלה היא אחרת, למה זה רלבנטי למצב החדש.

אוהד דנוס: הרי לא בהכרח הוא יקבל דירת גן כנגד דירת הגן שהובטחה לו.

זה קטע של רשות התכנון, ולא של שמאי.

רשות התכנון יכולים לקבוע כך או אחרת, מה שהוא ימליץ היום אם זה לא יהיה מחר?

הרי רשות התכנון קובעת את זה, לא השמאי עם כל הכבוד, הוא יכול לכתוב דברים תיאורטיים?

כרמית יוליס: מה שהוא צריך לקבוע, אם זה עסקה משתלמת, אם היא כדאית.

אברהם מיכאלי: עסקה משתלמת לא נקבעת על ידי חוות דעת של שמאי.

אברהם מיכאלי: עיסקה משתלמת נקבעת על ידי אותה רשות מקומית או אותו רשות התכנון שיקבע בעיר שלו אם הוא רוצה דירות גג, אם הוא רוצה דירות גן, יש כאלה שלא רוצים את זה, ואז רשות התכנון קובעת, ובסוף בן אדם שבונה על חוות דעת כזאת, זה מטעה.

נעמה מנחמי: (ג) "שמאי פינוי ובינוי יקבע האם עסקת הפינוי ובינוי שהוצעה לבעלי הדירות היא כדאית כלכלית, ואם אינה כדאית, באילו תנאים תיחשב כדאית כלכלית, וזאת ביחס לדירות האופייניות במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה; החלטתו של שמאי פינוי ובינוי תינתן בתוך 60 יום מיום סיום הדיון האחרון או מהיום בו נתקבל המסמך האחרון שהוגש מטעם הצדדים, אם אושרה הגשתו, והוא יודיע על קבלת החלטתו לצדדים".

דוד רותם: למה התוספת הזאת?

עינת גנון: כי הייתה בסעיף הקודם אופציה להגיש עוד מסמכים.

דוד רותם: אז תוך כמה זמן מקבלת המסמך האחרון?

דוד רותם: 60 יום מאז?

למה התוספת הזאת?

עינת גנון: כי הייתה בסעיף הקודם אופציה להגיש עוד מסמכים.

אברהם מיכאלי: תוך כמה זמן, 60 יום מאז?

אברהם מיכאלי: השאלה אם זה לא יאריך יותר מדי בסוף את כל כתיבת חוות הדעת על כל מסמך 60 יום זה ייכתב בעוד שנתיים.

אברהם מיכאלי: מסמך אחד משנה את כל חוות הדעת?

אברהם מיכאלי: אנחנו יודעים מהפרקטיקה איך זה עובד, השמאי מכין את הכול, הוא מבקש מסמך מסוים של השלמת התמונה, בשביל מה צריך עוד 60 יום?

עינת גנון: אני מסכימה איתך לחלוטין שצריך להגביל את משך הזמן שאפשר להגיש מסמכים נוספים.

דוד רותם: בשביל מה צריך עוד 60 יום להגשת מסמך אחד אחרון שחסר לו?

עינת גנון: ההחלטה תינתן תוך 60 יום.

לא, אבל פה כתוב מהיום בו נתקבל המסמך, אז כאילו עוד 60 יום מאז.

עינת גנון: צריך להגביל את משך הזמן שבמהלכו אפשר להגיש ולמסור מסמך נוסף.

נעמה מנחמי: זה כבר יש.

אברהם מיכאלי: בסדר.

אברהם מיכאלי: אבל מאותו מסמך אחרון שהוא נניח מסמך שולי, הוא צריך את זה בשביל חוות דעת.

אברהם מיכאלי: הוא צריך נסח טאבו עדכני.

נעמה מנחמי: רוב המסמכים באמת מוגשים בהתחלה.

נעמה מנחמי: מסמך היא בעצם חריג, אבל מתי הוא יאפשר תוספת כזאת של מסמך?

נעמה מנחמי: כאשר המסמך הזה יש לו משמעות מאוד גדולה, אז אנחנו לא רוצים שהוא יימנע מלאפשר הגשה של המסמך הזה, רק בגלל שהוא יגיד, רגע, אבל נשארו לי עוד חמישה ימים עד שאני צריך לתת החלטה, אני חייב לתת את ההחלטה, אז אני לא אתן להגיש עוד מסמכים רק בגלל זה.

אברהם מיכאלי: אני שאלתי האם בגלל אותו מסמך מאריכים את זה עוד פעם ב-60 יום, לדעתי זה לא סביר.

נעמה מנחמי: לא, אבל הוא יכול לתת גם אחרי יומיים.

נעמה מנחמי: לשמאי יש אינטרס לתת את ההחלטה כמה שיותר מהר ולהיפטר ממנה.

אברהם מיכאלי: בסדר, אני חושב שזה יהיה סביר, כי לפעמים הלחץ שלו לא מאפשר לו - - -

עינת גנון: נעמה, אולי בסעיף 4(ב) "לא ימסרו המבקשים מסמכים נוספים על אלה שבתקנת משנה (א) לאחר חלוף המועד הקבוע בתקנת משנה זו, אלא באישור שמאי", אז אולי פה להוסיף.

חנה גבאי: אז להוסיף במועד שייקבע - השמאי יקבע מועד.

חנה גבאי: כמו שעשינו ב-11 כתוב - "השמאי רשאי לדרוש ולהמציא לו מסמכים תוך מועד שייקבע", וב-4(ב) זה לא כתוב, אז ברגע ששמאי מורה, מאפשר הגשת מסמך הוא חייב לקבוע את המועד, ואז - - -

נעמה מנחמי: למה צריך את זה?

עינת גנון: היתה הערה של חבר הכנסת - - -

אברהם מיכאלי: על הארכת מועד אנחנו מדברים, לא על הגשת מסמך.

נעמה מנחמי: למה צריך את זה?

חנה גבאי: כי שם זה הסעיף שמאפשר לו להאריך את המועד, אז היא רוצה להבהיר שהוא יאריך את המועד - - -

אברהם מיכאלי: ה-60 יום שכתוב פה לפי הפרשנות שאפשר להבין אותה, שעל כל הגשת מסמך, יש לו תוספת 60 יום, אמרתי זה מיותר.

אברהם מיכאלי: בסעיף 17(ג) למה צריך עוד פעם 60 יום, אמרתי צריך כמה ימים תוספת מקסימום, לא צריך 60 יום, כך חוות הדעת לא תיכתב שנים, כל פעם תוספת 60 יום על כל נייר.

דוד רותם: התשובה לזה אם אושרה הגשתו.

נעמה מנחמי: אז שלא יאשר את ההגשה שלו.

חנה גבאי: אז בדקנו כשהוא מאשר את ההגשה שהוא קובע גם זמן להגשה, 4(ב) היה חסר, אז פשוט רצינו להוסיף את זה.

דוד רותם: מה שחבר הכנסת מיכאלי פוחד, זה אתם צריכים לפחוד.

דוד רותם: מה שהוא מתכוון זה דבר מאוד פשוט, כל פעם ישלחו מסמכים וזה ידחה עוד 60 יום ועוד 60 יום.

עינת גנון: אנחנו קיבלנו את הערתו, ואז ביקשנו לסייג בסעיף 4(ב) קטן שהשמאי גם יקבע מועד להגשת מסמכים הנוספים ואז אנחנו פותרים את הבעיה.

נעמה מנחמי: להוסיף – "במועד שיקבע" ב-4(ב).

נעמה מנחמי: "שמאי פינוי ובינוי יתייחס בהחלטתו לדירות האופייניות" – התוספת שלי שהייתי רוצה שנדבר עליה – "לרבות יתרונות מובנים במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה, במצבן הקיים טרם ביצוע העסקה, ובמצבן כפי שהוא צפוי להיות לאחר השלמת עסקת פינוי ובינוי וביצוע הבניה בהתאם לה".

דוד רותם: מה זה לאחר השלמת העיסקה?

דוד רותם: הורסים את הבניין ובונים דירות חדשות.

נעמה מנחמי: לא, אתה צריך לבדוק מה יש היום ומה - - -

כרמית יוליס: חייבים את זה, כך הוא בודק את העיסקה.

נעמה מנחמי: אני אסביר.

נעמה מנחמי: אם אנחנו לא נכתוב לדוגמה התייחסות גם ליתרונות נוספים, אז השמאי בעצם יבוא, יגיד יש 30 דירות של 5 חדרים ש-20 דירות של 4 חדרים, אלה שוות כך, אלה שוות כך.

נעמה מנחמי: אבל אדם שיש לו יציאה לגינה, הדירה שלו שווה יותר גם מבחינתו וגם בטאבו, כשהוא ירצה למכור אותה, הרי היא תימכר ביותר כי יש לה יתרון נוסף.

נעמה מנחמי: למה שבן אדם כזה יצטרך לרוץ ולהגיש בקשה לשומה פרטנית כשהיזם כבר יודע שיש מתוך 20 הדירות הקיימות, יש 4 דירות שהן דירות קרקע שכבר התייחס בהחלטה שלו גם לזה שזה דירת קרקע.

אוהד דנוס: קודם כל יש את הבדיקה הפרטנית.

אוהד דנוס: הניסוח של הסעיף איכשהו עכשיו עם התוספת הוא פשוט לא נכון, כי אם יש לי דירת קרקע, זה לא אומר שבמצב החדש אני אקבל דירת קרקע, לא ברור שאם יהיה דירות קרקע בכלל.

נעמה מנחמי: אז יכול להיות שהעיסקה לא כדאית כלכלית לי כי אני לא מקבלת דירת קרקע.

כרמית יוליס: את מתכוונת למקרים של ערכאות הפרטניות.

נעמה מנחמי: אני לא חושבת שכל בן אדם שיש לו במתחם דירת קרקע צריך לרוץ להכרעה פרטנית.

נעמה מנחמי: הכרעה פרטנית זה כשאני הרחבתי את הדירה, אנחנו רוצים לצמצם את מספר - - -

אוהד דנוס: אבל את לא מצמצמת.

דוד רותם: זה לא דירה אופיינית.

נעמה מנחמי: אם יש 5 דירות שיש להן יציאה לקרקע - - -

דוד רותם: אז זה לא דירה אופיינית.

נעמה מנחמי: אז כל אחד מהם יצטרך לרוץ ולבקש שומה פרטנית?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: זה לא דירה אופיינית.

אוהד דנוס: אני אגיד יותר מזה.

אוהד דנוס: בדרך כלל היציאה לחצרות האלה היא לא חוקית, זה הרי שיכונים.

אוהד דנוס: החצר היא רכוש משותף.

דוד רותם: היא חוקית, עזוב.

דוד רותם: גם חצר משותפת לכל אחד מותר להשתמש בה בתנאי שהוא לא מונע מאחרים, אז זה שפתחתי פתח ואני יוצא לגינה, אז עדיין – איך קוראים לזה במודעות מכירה - שימוש בלבד.

נעמה מנחמי: עינת, אבל את רוצה לצמצם את מספר השומות הפרטניות, לא להרחיב אותם, ואם את לא תבקשי ממנו התייחסות גם לדברים האלה, לאקסטרה שהוא מעבר רק לשטח ולתכנון, את תמצאי את עצמך עם ים שומות פרטניות.

חנה גבאי: אפשר להגיד לרבות יתרונות מובנים.

דוד רותם: עזבי, אם יש 5 דירות קרקע, שהם יגישו בקשה - זה לא דירה אופיינית.

נעמה מנחמי: חבל.

דוד רותם: לא, זה לא חבל, זה לא דירה אופיינית.

חנה גבאי: - - - אפשר להגיד - לרבות יתרונות מובנים.

דוד רותם: לרבות יתרונות מובנים - לא איכפת לי.

נעמה מנחמי: (ד)"לא שולם לשמאי פינוי ובינוי מלוא שכרו עד למועד ההחלטה, יעכב השמאי את מסירת ההחלטה לצדדים עד שישולם הסכום שבפיגור.

נעמה מנחמי: העתק ההחלטה יישלח לצדדים וליו"ר הוועדה בתוך שבעה ימים מיום השלמת תשלום שכרו של שמאי פינוי ובינוי; כן, תועבר ההחלטה ע"י השמאי למשרד המשפטים לפרסום באתר האינטרנט שלו, ללא ציון שמות בעלי הנכסים ופרטים של הנכס שעשויים לזהות הצדדים".

נעמה מנחמי: ביקש צד שלא לפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים פרט הנוגע אליו, יעביר שמאי פינוי ובינוי את הבקשה האמורה בצירוף ההחלטה ליושב ראש הוועדה; יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין יכריע בבקשה, ויורה על פרסום החלטת השמאי המכריע, כולה או חלקה, בהתאם להכרעתו בבקשה כאמור".

אוהד דנוס: זה לא שמאי מכריע.

עינת גנון: החלטת השמאי, כן, צריך למחוק את ה"מכריע".

עינת גנון: אנחנו מסתייגים מנושא הפרסום, ואני אסביר מדוע.

עינת גנון: מדובר בפנייה בשלב שטרם נחתמה העיסקה, אנחנו מדברים על דיירים שלא רוצים להיחשף, מרגע שחשפנו את זה באינטרנט לכל מאן דהו מייד יעוטו עליהם מאכערים, כל מיני מתווכחים.

דוד רותם: ללא ציון שמות בעלי הנכס ופרטים שעשויים לזהות את הצדדים.

אוהד דנוס: אדוני, חמש דקות אני מאתר לך כל בעלים של כל נכס במדינת ישראל באינטרנט בלי לקום מהכסא.

אורי מקלב: רק אם אתה יודע גוש וחלקה.

אוהד דנוס: אם אין גוש וחלקה אז בשביל מה לפרסם?

דוד רותם: לפרסם רק מסיבה אקראית, כדי שמחר בבוקר כשלי יש סיפור כזה, אז אני רואה החלטה באתר האינטרנט של משרד המשפטים - - -

אוהד דנוס: אתה מחליט לא להתנגד.

דוד רותם: לא, אני לוקח את ההחלטה הזאת, ואני אומר לשמאי המכריע, אדוני, תראה כבר חבר שלך פסק משהו כזה וכזה.

אוהד דנוס: רחוב יהיה?

דוד רותם: לא, שום פרטים מזהים של הנכס או של הבעלים.

אוהד דנוס: עיר תהיה.

אורי מקלב: גוש וחלקה יהיה – ידעת את הגוש, אתה תוך דקה יודע איפה הרחוב.

אוהד דנוס: אתה יודע, לפעמים לפי התיאור אני יכול להגיע לאיפה זה ומה זה.

נעמה מנחמי: בסדר, גם אי אפשר לצנזר החלטות במדינת ישראל של שנת 2002.

כרמית יוליס: אתם קובעים פסקי דין - - -

נעמה מנחמי: היום בן אדם שהולך ותובע את חברת הביטוח שלו על נזקים - - -

דוד רותם: סליחה, אחרי שיש החלטה של השמאי המכריע, כמה זמן אחרי זה נעשית העסקה?

עינת גנון: אני לא יכולה לענות לך בצורה חד-משמעית, כי עדיין צריך להמשיך ולהחתים את שאר הדיירים, זה יכול לקחת יותר מחודשים.

דוד רותם: בואו נקבע שהפרסום יהיה 6 חודשים לאחר מתן ההחלטה.

נעמה מנחמי: אנחנו רוצים שתהיה למידה.

דוד רותם: הלמידה תהיה לאחר 6 חודשים.

אוהד דנוס: הבעיה היא שזה מכניס עוד שחקנים לתמונה שיכולים לפגוע בכל ההתערבות שלה.

דוד רותם: אז זה יהיה אחרי 6 חודשים מהפרסום, אני לא חייב קודם.

נעמה מנחמי: אני מציעה 3 חודשים.

דוד רותם: לא, 6 חודשים כי הם אומרים שזה מה שלוקח.

נעמה מנחמי: אני אגיד משפט ואז תחליט 6 חודשים עוד פעם.

דוד רותם: אני החלטתי כבר.

נעמה מנחמי: אתה תדבוק בהחלטתך אחרי שאני אגיד את המשפט הבא.

נעמה מנחמי: חלק מהרעיון של פרסום מעבר לשטיפת ההחלטות באור השמש ומניעת חשש לאי סדרים, היא גם כדי שתהיה למידה.

נעמה מנחמי: אנחנו רוצים כשבן-אדם שמציעים לו עיסקת פינוי ובינוי ומתחילה להתרקם איזשהו חשש לבקשה למינוי שמאי פינוי ובינוי, ייכנס לאינטרנט ויראה מה השמאים בדרך כלל מכריעים, ומה המצב בשטח, וזה יכוון התנהגות.

חנה גבאי: - - - הלימוד התעדכן קצת לאט יותר, זה הכול.

עינת גנון: אדוני, אני רק מבקשת שלא יהיה זיהוי ברמת גוש חלקה, אלא אפשר להצטמצם, אולי לנקוב רק ביישוב שבו - - -

נעמה מנחמי: כתבנו משהו מאוד כללי, שיהיה תלוי נסיבות.

דוד רותם: רבותיי זה יהיה כתוב כך – יפורסם ללא ציון שמות בעלי הנכסים ופרטים של הנכס שעלולים לזהות את הצדדים או את מיקומו או את הנכס.

דוד רותם: הפרסום כאמור התבצע לאחר 180 יום - - -

אוהד דנוס: מספיק שיש פירוט של התכניות שחלות בשטח, אני יכול דרך התכנית לתקתק אותה באתר המינהל ואני מגיע לגוש ולחלקה.

דוד רותם: משרד המשפטים אלה אנשים רציניים.

עינת גנון: לכן משרד השיכון מסתייג.

נעמה מנחמי: אבל זה שבן-אדם לא רוצה שהשם שלו התפרסם באינטרנט, זה לא סיבה לא לפרסם, יש הרבה מאוד אנשים שענייניהם נדונים בבתי משפט, אזרחיים או פליליים שהיו רוצים שעניינם לא התפרסם ועדיין מפרסמים את זה, כי אנחנו חושבים שבשנת 2012 - - -

דוד רותם: זה לא אומר שאם עושים עוול במקום אחד צריך לעשות אותו במקום אחר.

נעמה מנחמי: - - - הנה, שמאי מכריע מתפרסם.

אוהד דנוס: אם מחכים חצי שנה, אפשר לפרסם הכול.

דוד רותם: אם אנחנו מפרסמים את זה אחרי 180 יום, זאת אומרת, חצי שנה אחרי ההחלטה - - -

אוהד דנוס: אז אפשר עם כל הנתונים המזהים.

דוד רותם: עזוב, לא רוצה עדיין את הנתונים המזהים.

נעמה מנחמי: אין שום סיבה לא לפרסם בשנת 2012 החלטות – אין סיבה.

דוד רותם: רבותיי, זה יפורסם אחרי 6 חודשים ללא שום פרטים מזהים, ומשרד המשפטים ידאג שהפרטים לא יהיו מזהים.

נעמה מנחמי: אז אפשר, מאחר שאנחנו עושים את זה לאחר 6 חודשים - - -

דוד רותם: 180 יום.

נעמה מנחמי: אפשר שזה יהיה רק הצדדים ולא את הנכס?

דוד רותם: לא, גם את הנכס.

נעמה מנחמי: אני לא יודעת מה היא תוכל לפרסם אם - - -

דוד רותם: תפרסם מה שלא בנכס.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי על מה הויכוח, רוצים רכילות בעיתונות - - -

נעמה מנחמי: זה לא ענייני צנעת הפרט, כי אין מה להסתיר פה.

נעמה מנחמי: אני מנסה להבין מה פרקטית היא תוכל לעשות.

דוד רותם: פרקטית זה בעיה שלה ולא שלי.

נעמה מנחמי: לא, ממש לא.

נעמה מנחמי: מטריד אותנו מה יקרה פרקטית בשטח.

דוד רותם: מטריד את מי?

נעמה מנחמי: אותי.

דוד רותם: אין בעיה, תצביעי נגד.

מירי כהן: אדוני, אם מצמצמים את כל הפרטים האלה, אז באמת אי אפשר להשליך ממקרה אחד למקרה אחר.

אברהם מיכאלי: אבל מה העניין שלכם בפרטים, לא הבנתי עדיין?

דוד רותם: אתם תשליכו מפרטים אחד על השני - - -

מירי כהן: - - - בלי שום סיבה, אז לפחות הם יראו הכרעות ויראו שהטענות האלה נדחות פעם אחר פעם.

דוד רותם: כי אני לא רוצה.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: ככה.

מירי כהן: אדוני, אם אפשר לבקש במסגרת ההחלטה שכן יהיה לשמאי הסמכות לפסוק הוצאות במקרה של - - - טורדני, יש את זה גם בהתנגדויות.

דוד רותם: לא.

נעמה מנחמי: 18.

נעמה מנחמי: הכרעה פרטנית בעניין שווי דירה (א) "קבלו הצדדים את החלטתו של שמאי פינוי ובינוי כאמור בתקנה 19, וסבר בעל דירה כי שווי דירתו גבוה יותר משווי דירה אופיינית במקבץ פינוי ובינוי, רשאי הוא לפנות לשמאי פינוי ובינוי כדי שיקבע האם העסקה שהוצעה לו, היא כדאית כלכלית.

נעמה מנחמי: (ב) בעל הדירה כאמור בתקנת משנה (א) יעביר לשמאי פינוי ובינוי וליזם עסקת פינוי ובינוי, את עיקרי טענותיו בכתב, תוך 30 ימים מיום שהועברה לו ההחלטה כאמור בתקנה 19, ורשאי הוא לצרף שומה מטעמו.

נעמה מנחמי: היזם רשאי להגיש לשמאי פינוי ובינוי ולמבקש את עיקרי טענותיו בכתב, וכן רשאי הוא להגיש שומה מטעמו, תוך 21 ימים מיום שהועברו לו המסמכים האמורים בתקנת משנה (ב).

נעמה מנחמי: (ד) שמאי פינוי ובינוי יבקר בדירה יקיים דיון בבקשה, בהקדם האפשרי ולא פחות מ-14 ימים מיום שנודע לבעל הדירה כאמור בסעיף קטן (א) ולמבקשים מועד הדיון ויחליט האם העסקה שהוצעה לבעל הדירה היא כדאית כלכלית ואם לא, באילו תנאים תיחשב כדאית".

דוד רותם: יש לי בעיה עם העברית פה.

דוד רותם: "יקיים דיון בבקשה, בהקדם האפשרי - ".

נעמה מנחמי: "ולא פחות מ-14 ימים מיום שנודע לבעל הדירה כאמור בסעיף קטן (א) ולמבקשים מועד הדיון".

דוד רותם: "שהודיע לצדדים".

נעמה מנחמי: "ויחליט האם העסקה שהוצעה לבעל הדירה היא כדאית כלכלית ואם לא, באילו תנאים תיחשב כדאית", יכול להיות ששווה פשוט לפצל את הסעיף הזה לעוד סעיף.

נעמה מנחמי: "ואולם, שמאי פינוי ובינוי יוכל שלא לבקר בדירה נשוא הבקשה, אם ביקר בה קודם לכן בנכס או אם הסכימו על כך המבקשים ובעל הדירה כאמור בתקנת משנה (א)".

דוד רותם: 14 ימים מהיום שהוא קבע את הביקור בדירה.

דוד רותם: בקיצור, הוא צריך לקבוע את הביקור בדירה.

נעמה מנחמי: לא, מועד הדיון.

נעמה מנחמי: הוא צריך להודיע 14 יום לפני מועד הדיון.

דוד רותם: איזה דיון?

דוד רותם: הוא קודם כל צריך לבקר בדירה, אז כמה זמן הוא צריך להודיע לי שהוא בא לבקר בדירה?

נעמה מנחמי: לא קבוע, אתה רוצה, אפשר גם לקבוע את זה.

דוד רותם: לפי מה שאני מבין את הסעיף הזה, אז הוא יבקר בדירה בהקדם האפשרי, ולא פחות מ-14 ימים מיום שנודע כאמור בסעיף קטן (א) מועד הדיון – איזה דיון?

נעמה מנחמי: לא, שמאי בינוי יבקר בדירה ויקיים דיון בבקשה בהקדם האפשרי ולא פחות – הדיון התקיים, אפשר לעשות נקודה.

עינת גנון: כל העניין פה שהוא מודיע - - -

נעמה מנחמי: שהוא מודיע להם 14 יום מראש, הוא לא אומר להם מחר הדיון, אומר להם בעוד 14 יום הדיון, צריך לנסח את זה.

נעמה מנחמי: הרעיון הוא – הוא מבקר בדירה, הוא קובע דיון 14 יום מראש, יש דיון, הוא נותן החלטה, הוא יכול לא לבקר בדירה אם הוא כבר ביקר בה קודם.

כרמית יוליס: בכל הלו"ז פה עדיין אין לו מועד שבו הוא צריך לקיים את הדיון, אז אולי את זה דווקא כדאי להוסיף, כי פיסקה (ב) אומרת שתוך 30 יום מיום שהם מקבלים את ההכרעה הכללית, מישהו שחושב שהדירה שלו שווה יותר צריך לפנות.

כרמית יוליס: פיסקה (ג) אומרת מתי היזם צריך להגיב.

נעמה מנחמי: תוך כמה זמן את רוצה?

כרמית יוליס: עכשיו צריך להגיד תוך כמה זמן השמאי צריך לקיים את אותו דיון.

נעמה מנחמי: תוך 60 ימים, תוך 45 ימים?

עינת גנון: לא הוא כבר היה בשטח, זה משהו מאוד קצר.

נעמה מנחמי: 30 יום בסדר.

נעמה מנחמי: אז נכתוב במקום "בהקדם האפשרי - בתוך 30 יום, ולא פחות".

כרמית יוליס: תוך 30 יום מיום שהועברו לו המסמכים כאמור בתקנת משנה (ג) ויודיע לצדדים 14 יום לפני קיום הדיון על המועד.

נעמה מנחמי: 19.

נעמה מנחמי: הארכת מועדים "שמאי פינוי ובינוי רשאי להאריך כל מועד הקבוע בתקנות אלה, מנימוקים מיוחדים שיירשמו.

נעמה מנחמי: 20.

נעמה מנחמי: שמירת מסמכים שמאי פינוי ובינוי ישמור את כל המסמכים שהגיעו אליו לצורך הדיון ואגב הדיון, לפרק זמן של שבע שנים מעת שנתן את החלטתו, והוא רשאי לשמור אותם באמצעות מדיה מגנטית".

נעמה מנחמי: מוצע להוסיף - מאחר שאנחנו רוצים שהחומר יישמר בצורה מיטבית – "שמאי פינוי ובינוי יעביר באמצעות מדיה מגנטית עותק מכל המסמכים שהגיעו אליו כאמור בתקנת משנה (א) וליושב ראש הוועדה".

דוד רותם: אתם רוצים?

עינת גנון: זו היתה הצעה של נעמה.

דוד רותם: אני שואל מה אתם רוצים.

דוד רותם: חבר'ה, זה יגרום לכך שאתם תצטרכו לשמור ארכיב ענק.

נעמה מנחמי: למה, מדיה מגנטית, דיסקים.

דוד רותם: דיסקים זה גם כן דבר שצריך לשמור אותו.

אוהד דנוס: השמאי פינוי ובינוי לא עובד משרד הבינוי והשיכון, למה למסור רק למשרד לבינוי והשיכון?

אוהד דנוס: מה עם הצד השני.

דוד רותם: גם בורר לא צריך לשמור לעולם ועד.

דוד רותם: אם נשרף, אז נשרף.

אוהד דנוס: שמאים בדרך כלל שומרים חומרים מקצועיים.

נעמה מנחמי: בורר לא ממונה על ידי המדינה, וכאן המדינה היא זו שממונה.

דוד רותם: למה בורר שממונה על ידי בית משפט כמה שנים – מה, הוא מעביר מדיה מגנטית למישהו?

דוד רותם: נשרף המשרד, נשרף המשרד.

אוהד דנוס: למה שהצד השני לא יקבל את כל המסמכים אם כבר?

אוהד דנוס: אז עדיף שאף אחד לא, זה יישאר אצלו, הוא הרי לא עובד משרד הבינוי והשיכון.

דוד רותם: לא צריך את זה.

נעמה מנחמי: 22.

נעמה מנחמי: תיקון טעויות (א) "שמאי פינוי בינוי רשאי, על פי פניית אחד הצדדים ולאחר שניתנה לצדדים האחרים הזדמנות נאותה לטעון טענותיהם, לתקן או להשלים את החלטתו, אם נפלה בהחלטתו טעות סופר, פליטת קולמוס, השמטה, טעות בתיאור אדם או נכס, בתאריך, במספר, בחישוב וכיוצא באלה; (ב) פינוי ובינוי יחליט בפנייה לפי סעיף זה תוך 15 יום מהיום שנמסרה לצדדים האחרים".

דוד רותם: תוך 15 יום מיום שנמסרה לו ולצדדים האחרים.

דוד רותם: אני שולח את זה רק לצדדים האחרים ושוכח לשלוח לו, אז יש לו 15 יום?

דוד רותם: אני נותן לו את זה יום לפני זה.

נעמה מנחמי: זה בעצם צריך להיות או מיום שטענו טענותיהם אם בחרו לטעון טענותיהם.

כרמית יוליס: אני חושבת שגם שלגבי לטעון טענות צריך לכתוב שהם יהיו בכתב, אנחנו לא רוצים עוד פעם שיזמין אותם, רק לתאם איתם ייקח עוד חודש.

נעמה מנחמי: טענותיהם בכתב, אבל הוספתי "או מיום שטענו טענותיהם".

דוד רותם: לא, טענותיהם בכתב.

אוהד דנוס: אבל אין פה הגבלה של הזמן, הצדדים האחרים תוך כמה זה הם מגיבים?

אוהד דנוס: צריך היה גם להכניס את זה.

דוד רותם: צריך להיות כך – ששמאי הפינוי יחליט בפנייה לפי סעיף זה תוך 15 יום מהיום שהוגשה לו הבקשה ונמסרה לצדדים, והצדדים האחרים רשאים תוך 7 ימים להגיב.

דוד רותם: אני רוצה את הכול בכתב.

נעמה מנחמי: תוספת (תקנה 2(א).

נעמה מנחמי: זה הבקשה למנות שמאי פינוי ובינוי, בראש התוספת - : לכבוד: יושב ראש הועדה לפינוי ובינוי (באמצעות דואר/דואר אלקטרוני) הנדון: בקשה למנות שמאי פינוי ובינוי בהתאם להוראות סעיף 2א(א) לחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו- 2006 (להלן- החוק) אנו פונים בזאת בבקשה למינוי שמאי פינוי ובינוי.

נעמה מנחמי: 1.

נעמה מנחמי: (א) פרטי יזם עסקת פינוי ובינוי : שם______________________ ת.ז.

נעמה מנחמי: / ח.פ.

נעמה מנחמי: _____________________

עינת גנון: ב"לכבוד" יש להוסיף באמצעות דואר רשום.

נעמה מנחמי: בסדר.

נעמה מנחמי: זאת אומרת, ככלל, כל המבקשים ביחד במקום אחד?

עינת גנון: הכוונה פה אם יש להם איזשהו מייצג.

דוד רותם: תכתבי – "אם יש להם מייצג".

אוהד דנוס: שם הנמען או בא כוחו.

נעמה מנחמי: בעצם מה שאת צריכה, שב-2 הם חותמים האם הם מסכימים שזה יישלח למי שב-ג.

עינת גנון: למשל הם בחרו יושב ראש ועד, ובמקום שכל ההתכתבות תהיה מול כולם, אז שולחים רק - -

נעמה מנחמי: ואם אין?

נעמה מנחמי: אז את צריכה להסדיר ב-2 פשוט אם הם מוכנים לקבל את זה לפי הכתובת ההיא, אחרת את צריכה לשלוח לכל אחד.

דוד רותם: לא, אז יהיה כתוב – מען להמצאת מסמכים עבור המבקשים, אז אם יש להם כתובת אחת, תהיה כתובת אחת, אם יש 50 כתובות, יהיה 50 כתובות - זה מען להמצאת מסמכים.

דוד רותם: זה המבקשים, הם יכולים לכתוב פה מה שהם רוצים.

נעמה מנחמי: אז צריך לעשות פה יותר שורות בעצם לכל המבקשים.

דוד רותם: אז יעשו יותר שורות, זה בסדר.

כרמית יוליס: ונניח שיש להם בא כוח אחד שמייצג אותם.

נעמה מנחמי: אז הוא ימלא רק שורה אחת מתוך ה-20 שיהיה בטופס, אבל צריך להבהיר שיש פה יותר שורות.

פרטי המקרקעין: גוש _________חלקה_________ מגרש ____________ רחוב ומס' בית______________________________ יישוב________________ סוג הנכס/ייעוד _______________ הזכות במקרקעין ______________________

דוד רותם: אני מציע להוריד גם את ת.ז.

דוד רותם: וגם את הטלפון וגם את הכתובת דואר אלקטרוני, אין לי מושג מה הכתובת של השכנים שלי של הדואר האלקטרוני, ואין לי מושג מה תעודת הזהות שלהם, נצטט את השם שלהם, ובמילא הרי מוציאים נסח רישום ובודקים את הזכויות.

עינת גנון: אני ביקשתי להוסיף את זה, כי במידה ויש - - -

אוהד דנוס: זה ייצור קושי גדול אבל – לאתר - זה להפעיל חוקר.

נעמה מנחמי: עדיף שהם יוכלו להגיש את הבקשה.

אוהד דנוס: זה להפעיל חוקר פשוט, זה המשמעות.

נעמה מנחמי: נראה לי שעדיף שאת פשוט תוציאי את הבקשה.

עינת גנון: אז נוותר על זה.

דוד רותם: תוותרו על תעודת זהות, תוותרו על הטלפונים ועל הכתובת - - -

נעמה מנחמי: כל סעיף 3 מיותר בעיניי.

דוד רותם: אני רוצה את הרשימה של המשיבים.

נעמה מנחמי: יש נסח טאבו, אתה לא צריך.

דוד רותם: אם זה רשום בטאבו.

אוהד דנוס: נכון, מה אם זה לא רשום?

כרמית יוליס: זה לא תמיד עוזר לאיתור הבן-אדם, יש נסח טאבו, יש שם בעלים - - -

אברהם מיכאלי: אם זה חברה משכנת - - -

אוהד דנוס: אני חושב שהשמות הם חשובים, שכן יהיה פה שם.

עינת גנון: הרי המבקשים צריכים לשלוח עותק למשיבים.

דוד רותם: לכן אני אומר, את השמות ואת הכתובת צריך להשאיר.

דוד רותם: תעודת זהות, טלפון נייד, דואר אלקטרוני, אין לי מושג, אל תטרטרו אותי.

נעמה מנחמי: 4.

נעמה מנחמי: בדיקת תנאי סף: מספר הדירות במקבץ פינוי ובינוי: ______________________ מספר הדירות בבית או בבתים המשותפים נשוא הבקשה: ____________________ חלקם היחסי של המבקשים בדירות שבמקבץ פינוי ובינוי: ___________________ חלקם היחסי של המבקשים ברכוש המשותף שבמקבץ: _________________ חלקם היחסי של המבקשים בדירות שבבית או בבתים המשותפים נשוא הבקשה: _____________ חלקם היחסי של המבקשים ברכוש המשותף בבית או בבתים המשותפים נשוא הבקשה: _______________ הערות ______________________________________________________________________ תאריך

נעמה מנחמי: _____________ תאריך חתימה של השר (עברי לועזי) יעקב נאמן (חמ 3-4311) שר המשפטים

אוהד דנוס: אולי צריך להיות הצהרת תנאי סף ולא בדיקת תנאי סף?

אוהד דנוס: הרי מי ממלא את זה, את זה ממלא המבקש, אז שיצהיר על הדברים האלה.

דוד רותם: אולי הוא יצהיר, אתה מבין, אז תגיד לי עכשיו עורך דין, לך תחתום על תצהיר, עזבו אותי.

אברהם מיכאלי: איך הוא יודע גם למלא את הפרטים האלה אם אין לו איש מקצוע לידו?

אוהד דנוס: הוא חייב איש מקצוע לידו.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: בעד – רוב

דוד רותם: נמנעים – אין

דוד רותם: רבותיי, פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הישיבה נעולה.