ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 1011, 2012-02-20 11:50

ציון פיניאן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

ציון פיניאן: על סדר היום המצב הכלכלי חברתי במגזר הערבי, הצעה לסדר היום של חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: שי, אני משאיר לך את כל אלה שמשרתים בצבא ואם אתה תפתור להם את הבעיה, אני אקרא להם שיתמכו בך, אבל לא רק שתבטיחו להם ותאמרו להם שהם אחים שלכם וחברים שלכם אלא אל תרמו אותם.

טלב אלסאנע: תאמרו להם את האמת.

ציון פיניאן: חברים, אנחנו אחרי הישיבה הקודמת.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, מתברר שהסוגיות של אבטלה ועוני, הן לא בעיה אלא הן סימפטום של בעיה.

טלב אלסאנע: הבעיה האמיתית היא מדיניות הממשלה.

טלב אלסאנע: זאת המציאות שהיא תוצאה ישירה למדיניות ממשלתית.

טלב אלסאנע: יש מי שאחראי לפשע הזה, יש מי שאחראי לעוני שלנו, יש מי שאחראי לאבטלה, יש מי שאחראי למציאות שילדים שחיים מתחת לקו העוני, יש מי שאחראי למצוקות הכלכליות.

טלב אלסאנע: זה חוסר הבושה של הממשלה שהיא אחראית וכתב האישום נגזר מתקציב המדינה.

טלב אלסאנע: אנחנו רואים שהפרויקטים הכלכליים שמובילים שינוי זה למשל נושא ההיי-טק ואנחנו רואים כמה מהמגזר הערבי נמצאים בתחום הזה מבחינת אזורי תעשייה מתקדמים, כמה יש במגזר היהודי וכמה יש במגזר הערבי, כמה יזמים ערבים קיימים וכולי.

טלב אלסאנע: אני שואל מדוע קיימת המציאות הזאת.

טלב אלסאנע: מספר האקדמאים הערביים לא מתבטא ביכולת הכלכלית.

טלב אלסאנע: יש במדינה מיליון וחצי ערבים והם מהווים פוטנציאל אדיר אם הממשלה מצליחה לשלב אותם ולרתום אותם, גם מבחינת התרומה שלהם למשק המדינה.

טלב אלסאנע: במקום שהם יהיו נטל, יהיו נכס.

טלב אלסאנע: במקום שיהיו אזרחים ממורמרים, עניים ומובטלים, יהיו אנשים מרוצים.

טלב אלסאנע: זה האינטרס של המדינה ולא רק אינטרס כלכלי.

טלב אלסאנע: מדוע הטיפשות הזאת?

טלב אלסאנע: מדוע הגישה הפסולה ליצור גם אבטלה, גם עוני, גם אזרחים מתוסכלים, גם ממורמרים, גם כאלה שאין להם תקווה?

טלב אלסאנע: מי מרוויח מזה?

טלב אלסאנע: אני מאמין בשינוי מדיניות.

טלב אלסאנע: במקום מדיניות בידוד - תהיה מדיניות שילוב, במקום מדיניות ניכור - תהיה מדיניות שיתוף והתייחסות לאוכלוסייה הערבית באופן שוויוני.

טלב אלסאנע: מושגים של צדק ושוויון לא צריכים להיות נחלת מדיניות הממשלה כאשר היא מדברת על יהודים והעדפה מתקנת כאשר היא מדברת על מתנחלים אלא צריכה להיות מדיניות צודקת ושוויונית גם כאשר היא מדברת על האזרחים הערביים.

טלב אלסאנע: המבחן צריך להיות בתקציב המדינה, איך היא מחלקת ואיך היא מקצה ובאיזו מידה.

טלב אלסאנע: את הנושא הזה העליתי בעקבות הפנייה של מרכז מוסאוא שמלווה את תקציב המדינה ומנתחים אותו.

טלב אלסאנע: מהנתונים שקיבלתי, יש נתונים שהם מאוד מזעזעים.

טלב אלסאנע: הייתי מאוד שמח אם תואיל לתת את רשות הדיבור למר ג'עפר פארח שהוא מנכ"ל מוסאוא כדי שיציג את הנתונים כדי שגם חבריי והאורחים יקבלו מושג יותר מעמיק שנעשה מתוך ניתוח אמיתי של הנתונים של תקציב המדינה.

ציון פיניאן: זה יהיה אחרי חבר הכנסת אבישי ברוורמן.

אבישי ברוורמן: אני אומר בשני משפטים.

אבישי ברוורמן: זכיתי להיות שר לענייני מיעוטים במשך שנתיים ואני אומר שהטעות הישראלית הקשה ביותר לשתי האוכלוסיות שבמהירות הופכות להיות שתי אוכלוסיות שיש להן את המשמעות הגדולה ביותר להשתתפות בכוח העבודה ולכלכלה הישראלית, כפי שידידי חבר הכנסת טלב אלסאנע אמר.

אבישי ברוורמן: אני לא יכול להחמיא לו מכיוון שהוא היחיד ממשפחתו שלא למד באוניברסיטת בן-גוריון והגיע לגדולה, אבל למרות שלא למד שם, אני עדיין אומר שדבריו נכונים.

שי חרמש: אבל אשתו כעובדת סוציאלית מרצה במכללת ספיר ועל כך מגיע לו קרדיט.

אבישי ברוורמן: נכון.

אבישי ברוורמן: על שלושה חטאי ישראל ועל ארבעה לא אשיבנו.

אבישי ברוורמן: לגבי החרדים, זה כבר ברור, מדברים עליהם כל יום, אבל לגבי הערבים, רבין היה היחיד שנתן כבוד לאוכלוסייה הערבים ומשאבים.

אבישי ברוורמן: כשנכנסתי לממשלה והוצע לי תפקיד אחר, סירבתי אבל בתפקיד הזה ראיתי שליחות.

אבישי ברוורמן: התחלנו כמובן עם המגבלות כי לצערי הייתה חסרה עוד ההבנה שהציבור הערבי הוא נכס להתפתחות הכלכלית והוא גם רוצה להשתלב בחברה הישראלית.

אבישי ברוורמן: התחלנו בתוכנית של 800 מיליון ל-13 ישובים, תקציב השכלה גבוהה ב-350 מיליון שקלים כשלפני כן הסכום היה חמישה מיליון שקלים.

אבישי ברוורמן: התחלנו אבל לצערי בנימין נתניהו הקשיב יותר מדי לאביגדור ליברמן והעביר החלטות שגויות לגבי ההתייחסות לאוכלוסיה הערבית ולא התקדם בתהליך השלום.

אבישי ברוורמן: היום אני באמת רואה את הבעיה, כולל הבעיה של הבדואים.

אבישי ברוורמן: תראו, הציבור היהודי לא מכיר את האוכלוסייה הערבית.

אבישי ברוורמן: לצערי מההתרשמות – גם בתקשורת – עולה כי הציבור הערבי הוא או גיס חמישי, או שהוא לא מספיק מפותח או שהוא קיצוני מוסלמי.

אבישי ברוורמן: אחד העיתונים האמריקאים אמר שאני השר הבדואי הראשון וזה כי אני מכיר כל מקום ואת כל האוכלוסייה הערבית ואני אומר שהאוכלוסייה הערבית ברובה הגדול היא נאמנה והיא רוצה להיות חלק.

אבישי ברוורמן: לצערי אנחנו עושים טעויות מחרידות.

אבישי ברוורמן: לצערי הממשלה הזאת, שהייתי חבר בה בעבר, שהתחילה בנושא הזה, לא עושה.

אבישי ברוורמן: תהיה טרגדיה בנושא הבדואי.

אבישי ברוורמן: הזהרתי את ראש הממשלה.

אבישי ברוורמן: אמרתי לו שוועדת גולדברג נתנה עקרונות, דוקטור פראוור, עם כל הכבוד לו, לא מקושר לשטח וביקשתי שייתן לי, שייתן לעמרם קלעג'י שהוא איש השטח, לתת לגשר ולפתור את הדברים אבל שום דבר לא קרה.

אבישי ברוורמן: ראש הממשלה לא מתקדם לפתרון כי הוא יודע שאם לא משתפים אנשים ולא עובדים, זה רק יביא לפיצוץ.

אבישי ברוורמן: העסק יושב כמו פצצת מימן וכבר לא כמו פצצת אטום.

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר צריך להחליף את הממשלה כי צריך להאמין ולהבין שערביי ישראל הם נכס והם נכס כלכלי.

אבישי ברוורמן: הסיפור הזה הוא לא רק לגבי ההיי-טק עליו דיבר טלב.

אבישי ברוורמן: כל כך הרבה אקדמאים מדהימים, יש להם אפליה לגבי הכניסה לשוק.

אבישי ברוורמן: כשהייתי שר, פעם ראשונה פתחנו באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת בן גוריון שוק תעסוקה והבאנו את ראשי המשק.

אבישי ברוורמן: שאלנו אותם כמה ערבים הם מעסיקים והתשובה הייתה כלום.

אבישי ברוורמן: אמרנו שיפתחו את הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: צריכה מדיניות והמדיניות מתחילה מלמעלה.

אבישי ברוורמן: דוקטור ג'עבר אלסאנע, בחור צעיר, סיים אצלי בהצטיינות מדעי המחשב.

אבישי ברוורמן: שלחנו אותו לקורנל, סיים בהצטיינות.

אבישי ברוורמן: החזרנו אותו לבן גוריון והוא עוד מעט מקבל את הפרופסורה.

אבישי ברוורמן: הוא אחד המובילים בעולם בקומפיוטר גרפיקס.

אבישי ברוורמן: הוא פתח בית ספר למצוינות.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו כולנו עם אותו ה-DNA ולכן כל מה שאפשר לעשות עכשיו, לצערי זה להחליף את השלטון כי כמו רבין, כמו שאני האמנתי, צריך אנשים שיאמינו וייתנו כבוד לאוכלוסייה ובעקבות הכבוד, גם משאבים.

אבישי ברוורמן: כרגע אין התייחסות, אין כבוד ואין משאבים והתוצאות הן הרסניות גם לכלכלה והן רעות ליהודים.

ציון פיניאן: תודה רבה.

ציון פיניאן: לפי הסקרים אני מבין שאתם תישארו עוד הרבה זמן באופוזיציה.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע.

אבישי ברוורמן: צריך לעשות מה שנכון ולא מה שאומרים בסקרים.

שי חרמש: ציון, אתה מתגרה באנשים.

ציון פיניאן: אנחנו עושים עבודה מצוינת.

קריאה: לא רואים אותה.

ציון פיניאן: רואים אותה.

ציון פיניאן: אולי אתה לא רואה אותה אבל אני רואה אותה בכל מקום.

ג'עפר פארח: אני מודה לכם על הדיון.

ג'עפר פארח: אני חושב שזה דיון חשוב כי הוועדה הזאת בסופו של דבר גם מבקרת את התקציב והיא מאשרת את תקציב המדינה.

ציון פיניאן: אבישי ידידי, הכוונה היא לא אליך.

ציון פיניאן: אנחנו חברים טובים וכאלה נמשיך להיות.

ג'עפר פארח: כל התקציבים שמיועדים בתקציב הממשלה, בסופו של דבר ממנפים גם את הסקטור הפרטי.

ג'עפר פארח: אני רוצה להבהיר כמה נתונים.

ג'עפר פארח: בתוך התקציב הרגיל שאנחנו מתייחסים לסך כל העובדים שעובדים במשרדי הממשלה – להוציא ביטחון – 6,2 אחוזים הם ערבים.

ג'עפר פארח: זה אומר פחות או יותר כמה הולך לעובדים ערבים בתוך משרדי הממשלה מתקציב השכר של הממשלה.

ג'עפר פארח: אנחנו בדקנו את תקציב הפיתוח והוא לא עולה על חמישה אחוזים מתקציב הפיתוח של הממשלה בשנת 2012 שמיועדים לאוכלוסייה הערבית.

ג'עפר פארח: אני לא אלאה אתכם עכשיו בנתונים לגבי כל משרד ומשרד, אבל לפי המצב – לפי סקר שבוצע על ידי מרכז השלטון המקומי, ונמצא כאן דוקטור רמזי חלבי והוא עשה חלק מהסקר וחלק אחר נעשה בישובים על ידי אמין פארס – מתברר שב-58 אחוזים מהרשויות הערביות נדרשת הרחבת שיפוט.

ג'עפר פארח: 37 רשויות ערביות תקועות בלי הרחבת שטח שיפוט ובתוך משרדי הממשלה יש מעט מאוד כסף לנושא הזה.

ג'עפר פארח: יש חמישה מיליון שקלים שנמצאים במשרד הפנים לכל הנושא של תכנון ובנייה.

ג'עפר פארח: ל-45 אחוזים מהישובים הערבים אין תוכניות אב.

ג'עפר פארח: 27 רשויות ערביות, אין להם אדמות מדינה, כלומר, אי אפשר לבנות מוסדות ציבור בתוך הישובים האלה.

ג'עפר פארח: לפי התוכניות שנמצאות בישובים הערביים, יש תוכניות ל-45,395 יחידות דיור בתוך הישובים הערבים, תוכניות שקיימות.

ג'עפר פארח: לעומת זאת, יש יותר מ-36 אלף בתים ללא רישיון בתוך הישובים הערבים.

ג'עפר פארח: כלומר, אם היו מתכננים ומסיימים את התכנון שכבר קיים במעט הישובים הערבים בהם יש תכנון, היינו כבר פותרים את הבעיה של הבנייה ללא היתר שקיימת בתוך הישובים הערבים.

ג'עפר פארח: מבחינת כבישים.

ג'עפר פארח: בשישים ישובים חסרים של כבישים בתוך הישובים, ואני לא מדבר על הכבישים האדומים שמע"צ החדשה מטפלת בהם.

ג'עפר פארח: חברים, 27 אחוזים מבתי האב הערבים היום לא מחוברים לתשתיות ביוב.

ג'עפר פארח: יש שיפור בנושא הזה מבחינת מענקי ביוב.

ג'עפר פארח: ב-41 רשויות ערביות אין אזורי תעשייה.

ג'עפר פארח: אני רוצה לציין שהקמת אזור תעשייה בידי יזם פרטי, סטף ורטהיימר שבא לנצרת ואמר שהוא שם עשרים מיליון דולר ומקים אזור תעשייה, אבל לעומת זאת כל התקציבים שבמשרד התעשייה לא מסוגלים לבנות אזור תעשייה אחד בתוך הישובים הערבים.

ג'עפר פארח: ב-65 אחוזים מהישובים הערבים אין קו הסעה מסודר.

ג'עפר פארח: כלומר, התחבורה הציבורית לא מגיעה בצורה מסודרת.

ג'עפר פארח: קיים מחסור של 3,597 כיתות לימוד.

ציון פיניאן: אני מבקש לקצר כי הדברים האלה ידועים לנו.

ציון פיניאן: הדברים ידועים לכל חברי הכנסת שנמצאים כאן.

טלב אלסאנע: גם את הידוע, חייבים לוודא.

ציון פיניאן: אני לא מוכן לשמוע הרצאות.

ציון פיניאן: אני לא מוכן.

ציון פיניאן: בתוך עמי אנכי יושב.

ציון פיניאן: אני גר באזור ואני מכיר את הבעיה.

ג'עפר פארח: הנתונים האלה הם נתונים שמבוססים על סקר חדש שעדיין לא התפרסם ולכן הם לא ידועים.

ג'עפר פארח: בכל מקרה, אני מציע לוועדה לקיים דיונים עם משרד ומשרד כדי לדעת מה כל משרד מתכוון בשנת 2012 לעשות בתעסוקה, ברווחה, בחינוך, בבריאות ובתחבורה.

ג'עפר פארח: אדוני, תקציב משרד החקלאות הוא יותר מ-700 מיליון שקלים ובתוכו כמה מאות אלפי שקלים שמיועדים לחקלאות הערבית.

ג'עפר פארח: זה תחום חשוב ואני מציע לוועדה לקחת משרד-משרד, לזמן גם את השר וגם את מנהלי האגפים במשרדים השונים כדי לראות איך בתקציב המסומן ואיפה בתקציבים שלא מסומנים יש תקציבים ייעודיים לפתרון כל המצוקות שמנינו, כי אחרת הוועדה הזאת לא תקיים מעקב ברור אחרי הממשלה.

ציון פיניאן: תודה רבה.

ציון פיניאן: חברת הכנסת זהבה גלאון.

זהבה גלאון: אני רוצה להודות לחבר הכנסת טלב אלסאנע על קיום הדיון.

זהבה גלאון: אמנם זה דיון מהיר שתמיד מתקיים רק על קצה המזלג.

זהבה גלאון: לפני כשבוע השתתפתי בדיון בוועדת החקירה הפרלמנטרית של חבר הכנסת טיבי והיה שם ראש הממשלה.

זהבה גלאון: הוצגו נתונים מאוד מאוד חמורים שעכשיו נגעו בחלק מהם.

זהבה גלאון: הם הוצגו אמנם לא בפירוט הזה, אבל נתונים שבעצם מראים איך היעדר התעסוקה, איך האבטלה והמצב הכלכלי הקשה גורמים לטרור ואלימות קשה בקרב האזרחים הערבים.

זהבה גלאון: זה דבר שפשוט מחפיר.

אבישי ברוורמן: לצערנו גם אין משטרה במקום.

זהבה גלאון: פשוט מחפיר.

זהבה גלאון: אני מציעה לנו לאמץ את ההמלצה של ג'עפר פארח לגבי ההתייחסות הפרטנית של כל משרד.

זהבה גלאון: אני חושבת שההמלצה היא נכונה.

זהבה גלאון: אני רוצה להעיר רק הערה אחת.

זהבה גלאון: אמר קודם ג'עפר באשר לבנייה במגזר הדרוזי אבל זה נכון גם כאן.

זהבה גלאון: יש משהו בלתי מתקבלת על הדעת והוא שאין תכנון, אין תוכניות מתאר, אנשים נאלצים לבנות ללא רישיון כי אנשים צריכים לחיות ולגור במקום כלשהו.

זהבה גלאון: אז באה המדינה והורסת, גובה את הכספים ובסוף גם המדינה מתפרנסת מהעובדה שהורסים בתים וכך מגדילה את תקציבה.

זהבה גלאון: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.

זהבה גלאון: לכן אני מציעה לאמץ את ההמלצה - ואני חושבת שזאת יוזמה מאוד חשובה – לקיים דיון פרטני עם כל משרד ומשרד.

ציון פיניאן: תודה רבה.

ציון פיניאן: דוקטור רמזי חלבי.

רמזי חלבי: שלום לך אדוני היושב ראש וחברי הכנסת.

רמזי חלבי: אני יועץ אסטרטגי במרכז השלטון המקומי וערכתי חלק מהסקר שידידי ג'עפר פארח הזכיר את הנתונים שלי.

רמזי חלבי: אני רוצה לציין עוד נתון אחד.

רמזי חלבי: מרבית הרשויות הערביות במדינת ישראל נמצאים במצב של או תוכנית הבראה או חשב מלווה או ועדה קרואה.

רמזי חלבי: כלומר, מצבן של הרשויות הערביות בישראל הוא מאוד מאוד קשה.

רמזי חלבי: למעלה מ-52 אחוזים מהמשפחות הערביות נמצאות מתחת לקו העוני, כך שזה לא כל כך עוזר לכלכלת הרשות.

רמזי חלבי: אנחנו במרכז השלטון המקומי – שלמה בוחבוט היושב ראש ואחרים – פנינו לראש הממשלה ולמנכ"ל החדש של משרד ראש הממשלה וביקשנו לקיים דיון על נתוני הסקר שערכנו כדי לעשות תוכנית רב שנתית לסגירת הפערים בין הרשויות הערביות ליהודיות.

רמזי חלבי: תודה.

ציון פיניאן: תודה רבה.

ציון פיניאן: גברת איה בן עמוס.

איה בן עמוס: אני מקרן אברהם.

איה בן עמוס: אנחנו עמותה שעוסקת בקידום, שילוב ושוויון בין ערבים ויהודים אזרחי ישראל.

איה בן עמוס: אני רוצה לומר מילה בהקשר של הנתונים בעניין העוני.

איה בן עמוס: בשבוע שעבר צוין כאן בכנסת יום המאבק בעוני ובאמת אנחנו מכירים את הנתונים שאומרים שמחצית מהאוכלוסייה הערבית נמצאת מתחת לקו העוני ומחצית העניים בישראל הם האוכלוסייה הערבית.

איה בן עמוס: בהקשר הזה אני רוצה לציין את הנושא של תעסוקת נשים ערביות.

איה בן עמוס: הוספת מפרנס שני למשפחה, באופן מוכח – על ידי מחקרים, גם של משרד התעשייה – דבר שמסייע באופן דרמטי להוצאת המשפחה ממעגל העוני ומוריד את הסיכויים לחיות בעוני.

איה בן עמוס: הוכח כבר גם על ידי פרויקטים כמו פרויקט תעסוק נשים שאנחנו מפעילים וגם על ידי פרויקטים אחרים, שנשים ערביות רוצות לצאת לעבוד, יכולות לצאת לעבוד, החסם המנטאלי הוכח כדבר שהוא לא רלוונטי.

איה בן עמוס: הממשלה צריכה לעשות על מנת לקדם תעסוקת נשים ערביות - ויש לה יד בעניין הזה – כדי להגיע לארבעים אחוזים עד שנת 2012, אם כי לפי התוכניות שקיימות היום בשטח קשה להאמין שיוכלו להשיג את היעד הזה.

זהבה גלאון: כמה זה היום?

איה בן עמוס: 22,5 אחוזים.

איה בן עמוס: לא מדובר רק במחסור של מקומות עבודה, שזה הדבר הבסיסי והמרכזי שצריך הקמה של אזורי תעשייה, אזורי מסחר והגדלת מספר מקומות העבודה שזמינים לנשים ערביות באזורים בהם הן גרות.

איה בן עמוס: מעבר לכך יש גם את הנושא של תחבורה ציבורית ואת הנושא של מעונות יום, נושאים שמהווים חסמים מאוד משמעותיים.

איה בן עמוס: אני חושבת שאם הממשלה תאמץ ותרחיב מודלים קיימים שכבר עובדים בנושא הזה, היא יכולה לצמצם באופן מאוד מאוד דרמטי את תחולת העוני בחברה הערבית וגם להצמיח את הכלכלה הישראלית כולה.

אריה אלדד: אורי אלדר, השדולה החברתית כלכלית של המחאה.

אריה אלדד: אני רוצה לומר מספר מלים ולא להתייחס למספרים שציין ג'עפר שכולכם יודעים אותם ולכן חבל לחזור עליהם.

אריה אלדד: היחס למצב החברתי והכלכלי במגזר הערבי מתבטא כאן.

אריה אלדד: למעט היושב ראש שנמצא כאן בתוקף תפקידו, אין כאן איש קואליציה ואין כאן שר.

אריה אלדד: זה היחס של מדינת ישראל למגזר הערבי.

אריה אלדד: אני מבקש להעיר הערה.

אריה אלדד: אתן דוגמה אחת ויחידה ולא אומר יותר.

אריה אלדד: יש כביש מכפר סבא לטירה.

אריה אלדד: עד בית ברל הוא כביש ארבע מסלולים אבל מבית ברל לטירה הוא דו מסלולי.

אריה אלדד: מה קרה?

אריה אלדד: אנשים לא נוסעים לטירה שהיא עיר ענקית בישראל?

אריה אלדד: זה היחס והדוגמה הקלאסית של מדינת ישראל למגזר הערבי.

אריה אלדד: אני מכיר את יושב ראש הוועדה ויודע שהוא יודע להילחם על דברים שונים.

אריה אלדד: הוועדה הזאת צריכה לקיים לא דיון של רבע שעה אלא דיון מעמיק יותר.

ציון פיניאן: תודה.

ציון פיניאן: נציג האוצר, משפט אחד.

צחי דוד: באופן כללי יש החלטות ממשלה מהותיות בנושא אוכלוסיית המיעוטים, החלטה שחבר הכנסת אבישי ברוורמן דיבר עליה לגבי 13 ישובים, החלטה שעלותה 800 מיליון שקלים לפני חמש שנים.

טלב אלסאנע: פעם היו עושים סקר ואחר כך תוכנית חמש שנתית לסגירת פערים.

צחי דוד: מבחינה נושאית, הנושאים שצוינו כאן אלה בדיוק הנושאים שמכסה ההחלטה.

צחי דוד: דיברו על ביטחון פנים ויש שם ביטחון פנים, דיברו על תעסוקה ויש שם תעסוקה כולל תעסוקה איכותית, דיברו על תכנון ויש שם המון כסף לתכנון ולפיתוח.

צחי דוד: בנוסף יש שלוש החלטות נוספות ייעודיות לאוכלוסייה הבדואית בדרום שמלווה את כל הנושא של הסדרת הישובים הבדואים עליה דיברו כאן ויש עוד שתי החלטות לאוכלוסייה הבדואית בצפון ולאוכלוסייה הדרוזית.

צחי דוד: בהקשר של תכנון ציינו שיש מעט מאוד כסף לתכנון אבל אני רוצה לומר שבשנה שעברה במשרד השיכון קידמנו תקציבים במסגרת ההחלטה לגבי 13 ישובים ותוקצבו מעל 30 מיליון שקלים לתכנון בישובים ערביים בקרקע פרטית.

צחי דוד: רק לסבר את האוזן.

צחי דוד: האוכלוסייה היחידה שהמדינה מממנת תכנון קרקע פרטית, זאת האוכלוסייה הערבית.

צחי דוד: זה לא נעשה במקומות אחרים.

צחי דוד: המדינה לא מתערבת בתכנון של קרקע פרטית למעט במגזר בגלל שכמו שצוין כאן יש ישובים ערבים בהם יש בעיקר קרקע פרטית ולעתים הקרקע הפרטית היא במקומות הזמינים יותר לבנייה.

צחי דוד: במסגרת פרק הדיור של דוח הוועדה לשינוי חברתי כלכלי יש התייחסות לנושאים האלה ואני יכול לומר שתכנון יקבל שם, ברגע שזה יגיע לממשלה, נתח משמעותי.

ג'עפר פארח: מה סך התקציב שעומד?

ציון פיניאן: הוא אמר לך.

ג'עפר פארח: לא.

ג'עפר פארח: הוא דיבר על 13 ישובים.

ג'עפר פארח: מה הסך הכול לכל התוכניות?

צחי דוד: אין שום בעיה לקבל את הנתונים מאתנו.

צחי דוד: רק תבקשו.

טלב אלסאנע: תעביר לוועדה.

ציון פיניאן: תעביר לוועדה ואנחנו נעביר הלאה.

ציון פיניאן: אני מברך את חבר הכנסת טלב אלסאנע על היוזמה ועל העלאת הנושא לסדר.

ציון פיניאן: כולנו מסכימים לכך שהמצב לא מזהיר ומצריך תיקון.

ציון פיניאן: יש לשאוף לשוויון בין המגזר היהודי והלא יהודי.

ציון פיניאן: אנחנו מאמצים את ההצעה שהוצעה כאן לקיים דיון בוועדת הכספים ולדון בכל משרד ומשרד כדי לראות מה נותנים, מה לא נותנים, מה חסר והיכן אפשר לתקן.

ציון פיניאן: כאמור, נקיים ישיבה בהקדם האפשרי.

ציון פיניאן: תודה רבה.

טלב אלסאנע: משרד האוצר יעביר לנו את הנתונים.

ציון פיניאן: משרד האוצר יעביר את הנתונים.

ציון פיניאן: תודה רבה.