ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 234, 2012-02-13 15:00

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היום אני מחליפה את יושב הראש הקבוע של הוועדה, חבר הכנסת דני דנון, כבוד גדול לי להחליפו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לצערי, לא כל כך התכוננתי לנושא כי הייתי בוועדה אחרת, לא חשבתי שאגיע היום לוועדת העלייה והקליטה, אולם הגעתי בדחיפות כדי לנהל את הישיבה ואני אלמד איתכם ביחד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנושא קרוב אלי, אני עולה ותיקה מחבר העמים לשעבר, כך שנושא נוער וצעירים וקליטתם, בעיקר ברשויות המקומיות, הוא המקום המשפיע ביותר על החיים של כל אחד מאיתנו והוא קרוב מאוד לליבי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בסיעת קדימה, דיברנו כעת עם כמה ראשי ערים, שהגיעו ודיברו, על הבעיות הקיימות ברשויות המקומיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגעתי למסקנה שאנחנו חושבים במקרים רבים שהמדינה מתנהלת מעצמה, יש כל כך הרבה בעיות ומצבים שהם כמו מקלות בגלגלים, יש בעיות בכנסת, עובדים והחוקים לא מספיק נאכפים ובסופו של דבר מדינת ישראל בשישים שנות קיומה עושה פלאים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגעתי למסקנה שחלק מהסיבה להצלחתנו ובפלאים היא שיש לנו ראשי ערים יוצאים מהכלל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ישנם הרבה מאוד ראשי ערים טובים מאוד שמצליחים ממקומם להחזיק את מדינת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הצטרפה אלינו כעת ראש עיריית ערד הגברת טלי פולוסקוב, כבר שנתיים בתפקיד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבקשך אדוני המנכ"ל, לפתוח בדברים.

דמיטרי אפרצב: תודה רבה.

דמיטרי אפרצב: אני חושב שיהיה מאוד מעניין, לשמוע את הסקירה של השותפים הרבים והברוכים לנושא זה, אנשי הג'וינט, אנשי המשרד לקליטת עלייה, אנשי רשויות מקומיות.

דמיטרי אפרצב: הנושא, לפחות במשרד לקליטת העלייה, מהווה מקום מאוד משמעותי בפעילות שלנו.

דמיטרי אפרצב: אני יכול בגאווה להגיד שהנושא של טיפול בצעירים ובנושא מרכזי צעירים, אם יש דברים שהמשרד לקליטת העלייה יכול להתגאות כמו בהרבה פרויקטים זה הדבר.

דמיטרי אפרצב: היום בפעילות הציבורית והממשלתית הדברים נקלטים ומקבלים תאוצה ופיתוח, די הרבה הפעמים שוכחים שהמקור לנושאים האלה הוא המשרד לקליטת העלייה, זה אחד הנושאים שהוא בהחלט כך.

דמיטרי אפרצב: לפני שנים רבות, המשרד היחיד שהייתה לו דרך לפעול ברמת הצעירים היה המשרד לקליטת העלייה בזכות קליטתם של הצעירים.

דמיטרי אפרצב: דרכי פעולה ומתודולוגיה של עבודה נלמדה ונלקחה מפעילות וניסיון של המשרד לקליטת עלייה.

דמיטרי אפרצב: ראוי לציין שהמשרד לקליטת העלייה בשיתוף עם הסוכנות היהודית עדיין ואני מקווה שגם בהמשך, ממשיכים לעבוד ולהפעיל את מינהל הסטודנטים.

דמיטרי אפרצב: זה אולי המשרד הממשלתי היחיד שהנושא הזה נמצא בסדר העדיפות במקום עליון.

דמיטרי אפרצב: ברור לחלוטין שאם נותנים טיפול לצעירים בגילאים עליהם אנחנו מדברים, גילאי 20 עד 35, אם יודעים לתת טיפול לעולים אז מן הסתם את אותו טיפול ניתן להעניק לצעירים שאינם עולים, כלומר ילידי הארץ הצברים.

דמיטרי אפרצב: עם הזמן נוצר צורך מאוד מאוד ברור להשקיע ולהתמקד באוכלוסייה.

דמיטרי אפרצב: זאת כאוכלוסייה שכדאי מאוד להשקיע בה.

דמיטרי אפרצב: זאת אוכלוסייה שאולי לא זקוקה וגם מטבע הדברים לא זקוקה לטיפול מאוד מאסיבי אלא יותר לטיפול ממוקד, זו אוכלוסייה שיודעת להביא את הפוטנציאל של עצמה קדימה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באיזה גיל מדובר?

דמיטרי אפרצב: מדובר על פעילות מגיל 18 - גיל צבא ועד גיל 35.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתם קוראים נוער?

דמיטרי אפרצב: זה לא נוער, “מרכז צעירים”.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אצלי היה כתוב בוועדה שמדובר בנוער.

דמיטרי אפרצב: צעירים.

דמיטרי אפרצב: כאן אולי המקום, אני רוצה להמעיט במילים כי עדיף שאנשי המקצוע יספרו על הפעילות.

דמיטרי אפרצב: אחת ההוכחות לפעילות של המשרד לקליטת העלייה הוא בנוהל המתאר את דרך עבודתו של המשרד עם הרשויות המקומיות.

דמיטרי אפרצב: אנחנו רואים ברשויות המקומיות את הזרוע המרכזית של פעילות הקליטה.

דמיטרי אפרצב: כפי שמציינת הקליטה בסופו של יום נעשית בתוך הישובים ובלי המעורבות של השלטון המקומי כל המאמצים שלנו אינם שווים דבר.

דמיטרי אפרצב: המעורבות של השלטון המקומי מאוד משמעותית.

דמיטרי אפרצב: אנחנו עובדים על פי ספר חוקים שהמשרד לקליטת העלייה מייצר כל שנה "נוהל עבודה - אגף בכיר לקליטה בקהילה עם השלטון המקומי".

דמיטרי אפרצב: מדובר כאן על סכומי כסף מאוד גדולים הממוקדים באגף אחד, אבל נמשך גם בהרבה מאוד תחומים בהם המשרד לקליטת העלייה פועל, בין אם בתחום צה"ל, תחום קליטת עולי אתיופיה, מינהל הסטודנטים ובכל התחומים האחרים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו שותפים החל משנת 2009 בהקמת מרכזי צעירים במישור שקשור למשרד לקליטת העלייה בעניין רכזי צעירים במרכזי צעירים.

דמיטרי אפרצב: כרגע הפריסה מתפרסת באחד עשר מרכזי צעירים, בעיקר בנגב ובגליל – זה בתוקף החלטת הממשלה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו בהחלט מקווים להרחיב את הפעילות שכמובן אמורה לקבל מענה תקציבי - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה אומר שאתה משתף איתם פעולה, האם המשרד לפיתוח הנגב והגליל משתתף בתקציבים?

דמיטרי אפרצב: עם הזמן, כן.

דמיטרי אפרצב: הנושא נולד בתוך משרד הקליטה, המנוהל על ידי הג'וינט.

דמיטרי אפרצב: כרגיל להצלחות בדרך כלל יש הרבה אבות ולכישלונות יש אחראי אחד.

דמיטרי אפרצב: הפרויקט הלך וגדל ונכון לעכשיו בתחום מסוימים הרבה מאוד משרדי ממשלה שותפים בזה.

דמיטרי אפרצב: אני מציע שאנשי המקצוע ירחיבו בנושא.

דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת עלייה, נכון לעכשיו, מושקע בסדר גודל של 1.6 מיליון שקל באחד עשר מרכזי צעירים כאשר אנחנו נותנים את תרומתנו לנקודות החולשה.

דמיטרי אפרצב: כלומר אנחנו מעבירים תקציבים של 230-250 אלף שקל להנהלה הכללית, זאת אומרת לפעילות של הג'וינט בכל מה שקשור לתכניות העבודה וליווי וכדומה.

דמיטרי אפרצב: כל אחד מאחד עשר המקומות עומד על סכום של 120 אלף שקל, כאשר החלוקה היא: 3,000 שקל לפעילות ו- 120 אלף שקל להפעלת רכז, כאשר השלטון המקומי משלים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שיש נוהל, אולי הנוהל שונה, בזמנו התעסקתי בזה ואני יודעת שיש איזה שיתוף פעולה עם השלטון המקומי שמשרדי הממשלה נותנים 75% והשלטון המקומי נותן 25% - - -

דמיטרי אפרצב: זה לא במקרה הזה.

דמיטרי אפרצב: כאן המטרה היא לתמוך בפרויקטים לצעירים ברשויות המקומיות.

דמיטרי אפרצב: כחוויה אישית אני רוצה לומר לכם, אני מאוד מחובר לנושא הזה עוד לפני תפקידי הנוכחי וללא שום ספק שיש צורך בפרויקט הזה, הוא מאוד מאוד גדול באזורים מרוחקים.

דמיטרי אפרצב: עם הזמן כולם הגיעו לתובנה שמה שטוב לגליל ולנגב הוא מצוין גם לאזורי המרכז.

דמיטרי אפרצב: מה שמתחרש במרכזי צעירים בארץ במקומות שראשי הרשויות מעוניינים בזה, מן הסתם מאוד מעוניינים בזה, אני רוצה לומר לכם ללא ציון מקומות וללא שום ספק אלה המקומות מהם תצמח ההנהגה גם ברמה היישובית וגם ברמה הארצית.

דמיטרי אפרצב: יש מקומות שראשי ערים נכנסים לתחום ומאפשרים פעם בחודש להנהגה של מרכזי צעירים להוביל את הרשות באותו יום.

דמיטרי אפרצב: יש מקומות שכל נושא התעסוקה גם של צעירים, אבל בעיקר של כלל האוכלוסיות, כל מי שרוצה למצוא עבודה איכותית עם יחס ודינאמיקה כמו שצריך מגיע ל"מרכז צעירים", ולאט לאט הנושא הזה הולך ומתרחב.

דמיטרי אפרצב: לדעתי לא מן הנמנע שביום מהימים יקום במדינת ישראל משרד לענייני צעירים.

דמיטרי אפרצב: לדעתי בסופו של דבר עם העצמת הנושע הזה על בסיס יום-יומי יהיה צורך במשרד כזה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו יודעים לטפל בהרבה מאוד אוכלוסיות, אבל אם יש אוכלוסייה שדורשת התייחסות מיוחדת מבחינת השקעה לעתיד זו בהחלט האוכלוסייה הזאת.

דמיטרי אפרצב: איך המשרד לקליטת העלייה נערך לנושא הזה, איך כל משרד בעצם?

דמיטרי אפרצב: לא באתי לכאן לבכות על העדר תקציבים - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דווקא כן לדבר על זה.

דמיטרי אפרצב: ביום הזה, לא הייתי רוצה לדבר על זה.

דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה, מתקציבו הקיים שאינו גדול, על סדר העדיפויות אפשר לדבר גובהה גבוהה, אבל המבחן הוא בתוצאה.

דמיטרי אפרצב: איך יודעים שבסדר העדיפויות הנושא נמצא במקום גבוה?

דמיטרי אפרצב: – זה בא לידי ביטוי בתקציב, זה בא לידי ביטוי בהנחיות פנים משרדיות.

דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה לשנת 2012 רשם בספר ההתנהלות מול הרשויות המקומיות בתחום "גבולות וכללים ליישור הפרויקטים' כתוב "20% מתקציב בסיס הניתן לרשויות יוקצה לפעילות צעירים בגילאי 20 עד 35.

דמיטרי אפרצב: תקציב שיועבר לפעילות מרכזי צעירים בישוב ללא קשר לפעילות רכזי קליטה במרכזים".

דמיטרי אפרצב: זאת אומרת, בכל ישוב מתוך 120 רשויות שהמשרד לקליטת העלייה מתקצב פעילות קליטת עלייה, ללא קשר אם יש בו “מרכז צעירים” או אין בו “מרכז צעירים” – 20% מפעילות הבסיסית תתוקצב לפרויקטים לטיפוח קליטת צעירים - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואם יש, יש תוספת לתקציב ?

דמיטרי אפרצב: אם יש, זה בעצם המענה של אותם 3,000 שקל שכרגע מתוקצבים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו תקצבנו את נושא של כוח אדם כיוון שהרשויות מאוד מוגבלות על ידי תקנות של משרד הפנים מבחינת כוח האדם.

דמיטרי אפרצב: כל מי שיושב כאן יודע, שכוח האדם האיכותי, המנהיגות, היא זאת שמובילה את התהליכים.

דמיטרי אפרצב: אם אין ברשות או במסגרת מישהו עם "אש בעיניים", הפעילות לא מתבצעת ולא משנה כמה תקציבים יש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרת שיש רשויות, שהן כן משתתפות בפרויקט כזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה יכולות להיות רשויות, שלא רוצות להשתתף בכזה פרויקט?

דמיטרי אפרצב: זה עניין של תקציב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה התקציב שלך.

דמיטרי אפרצב: לא רק תקציב שלי.

דמיטרי אפרצב: התקציב שלי נועד - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא matching ?

טלי פולוסקוב: הוא נותן רק שכר של רכז, איפה כל המסגרת?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי מבקשת שתייחס.

דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה נתן בזמנו בשיתוף עם "הג'וינט", פיתח שיטה שצמחה מתחום העולים לתחומי הצעירים והיום נתנו את הדגשים.

דמיטרי אפרצב: בכל מקרה צריך לעשות סדר עדיפויות, כשנבחנות אפשרויות ושואלים איפה יותר נדרש, ראשית המשרד לקליטת העלייה נתן מענה לאזורי הנגב והגליל כי שם יש את הצורך המידי.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לומר שזה לא נדרש במרכז הארץ, זה יותר עניין של לוקסוס, למרות שאנחנו נוהגים גם לדבר על הפריפריה החברתית שיכולה להיות בתוך ישוב כמו תל אביב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפי מה שאני מבינה, ירושלים זו גם פריפריה.

דמיטרי אפרצב: כך או אחרת, לא יכולנו להרשות לעצמנו מתקציבים נוספים לתת מענה לכלל האוכלוסייה שרצינו, לכן נתנו את זה במסגרת הקיימת בסדרי העדיפויות של המשרד.

דמיטרי אפרצב: זה בהחלט דבר ראוי.

דמיטרי אפרצב: ברצוני לברך את כל השותפים ולהגיד, שגם באופן אישי וגם כמנכ"ל המשרד, המשרד וגם השרה מאוד מאמינים בתחום הזה, שמים לו דגש.

דמיטרי אפרצב: בשנת 2012 אנחנו נערכים להקים בתוך המשרד לקליטת העלייה אגף לקליטת צעירים שאמור לרכז את כל הפעילות של קליטת צעירים בתוך גוף אחד במשרד.

דמיטרי אפרצב: כלומר להוציא את הפעילות מכלל הפעילות המשרדית המפוזרת בכל מיני אגפים, כדי שנוכל לתת דגש מיוחד, ספציפי לנושא זה.

דמיטרי אפרצב: סביר להניח שמנהלי אגפים שונים 'יתרגזו' על זה כי כולם רוצים לעבוד, אבל אם אתה רוצה לרכז מאמץ זו הדרך לרכז אותה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יפה מאוד, אנחנו מברכים אתכם על כך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבקש ממך אדוני יושב ראש וועדת קליטה בשלטון המקומי, מרק בסין, להרחיב על השאלות ששאלתי, איפה משתתף השלטון המקומי, כיצד זה עובד ולמה יש כאלה שהם בעד, למה יש כאלה שהם נגד.

מרק בסין: אשמח להרחיב, ראשית אני רוצה לברך את הוועדה ואותך, גברתי ממלאת מקום יושב הראש, חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ, על קיום הדיון ביום השלטון המקומי, גם בוועדת הקליטה.

מרק בסין: לדעתי דווקא בוועדת הקליטה, חברי המנכ"ל דמירטי אפרצ'ב, חברתי טלי פולוסקוב ראש העיר ערד וחברים.

מרק בסין: היום זה היום של השלטון המקומי בכנסת וברוב הוועדות מתקיימים דיונים שקשורים לנושא של השלטון המקומי.

מרק בסין: לדעתי תחום קליטת העלייה הוא התחום הקרוב ביותר, כמו שאת ציינת, לנושא של השלטון המקומי כי הקליטה מתבצעת אכן בפועל בתוך הרשויות המקומיות בכל התחומים: בתחום החינוך, בתחום הרווחה, בתחום הדיור, תעסוקה.

מרק בסין: משפחת העולים, אזרחים חדשים במדינת ישראל רואים קודם כל מענה לשאלות, לצפיות, לטענות כתובת שהיא השלטון המקומי.

מרק בסין: במשך שישים שנה, מדינת ישראל התפתחה בצורה מדהימה בהרבה תחומים.

מרק בסין: אחד הדברים שהיא עדיין לא הספיקה לעשות זה לבטל את החוק המנדטורי שעל פיו פועל השלטון המקומי במדינת ישראל.

מרק בסין: בריטניה, שאנחנו ירשנו ממנה את החוק כבר מזמן שינתה אותו, אבל אנחנו בשלטון המקומי עדיין פועלים תחת חוק מנדטורי שיש לו השלכות - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הוא אומר?

מרק בסין: במקרה הזה, אתן כמה דוגמאות.

מרק בסין: החוק אגב עבר הרבה תלאות ופלאים.

מרק בסין: אחת הדוגמאות: נושא הקליטה הוא שירות ממלכתי.

מרק בסין: המשרד לקליטת העלייה אמון על השירות, אבל הוא מבוצע בשטח, כפי שיודעים, באמצעות השלטון המקומי.

מרק בסין: המשרד לקליטת העלייה בהנהגתה של השרה הגברת סופה לנדבר רואה בשלטון המקומי שותף מרכזי לעשייה ויישום מדינות המשרד.

מרק בסין: יחד עם זאת, לשלטון המקומי אין חובה שיהיה רכז קליטה או מנהל מחלקת קליטה, גם ברשויות שאחוז העולים שם גבוה מאוד.

מרק בסין: מה משמעות הדבר?

מרק בסין: – זה מתבטא מבחינת התקציבים, האם רשות נותנת את חלקה או לא נותנת את אותם 25% או פחות.

מרק בסין: הרשות המקומית שמסוגלת כלכלית ומעוניינת מדינית לטפל בנושא הקליטה מעמידה אדם שמטפל בנושא זה ומתקצבת אותו בצורה מלאה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מי?

מרק בסין: בדיוק.

מרק בסין: רוצים, עושים.

מרק בסין: לא רוצים או לא יכולים לעשות, לא עושים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי הרכזים שיש בתוך המשרד לקליטת העלייה, למשל המחוזיים, לא עושים פעילות רציפה עם השלטון המקומי כזה או האחר?

מרק בסין: כן, כמובן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כלומר יש כאן ניצול של משאבים.

מרק בסין: אנחנו בקשר עם האחראים, הרפרנטים של המשרד לקליטת העלייה.

מרק בסין: אני אתן לך דוגמה מהחיים, דוגמה הכי פשוטה מבני עייש.

מרק בסין: משפחת עולים שהגיע לפני שבועיים ואין להם אף אחד בתוך הישוב.

מרק בסין: בלילה מתקשרים לרכזת קליטה שלנו שממומנת באופן מלא על ידי הרשות, כי אנחנו חושבים שצריך לטפל בנושא הזה, ואומרים 'יש בעית אפנדציט, צריך לקחת את הילדה לבית החולים'.

מרק בסין: אותה רכזת קליטה יחד עם בעלה, שהוא לא עובד רשות מקומית, לוקחים את האוטו ולוקחים את הילדה, מסיעים אותה לבית חולים ומטפלים במשפחה.

מרק בסין: אם לא היה רכז לא היה מי שיעשה את זה.

מרק בסין: אותו רפרנט במשרד לקליטת העלייה לא יכול לעשות את זה, הוא לא נמצא בשטח.

מרק בסין: הבעיה הזאת צריכה להיפתר.

מרק בסין: אני שמח - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה אומר בעצם שאנחנו צריכים כאן בבית המחוקקים להגיש הצעת חוק שאומרת - - -

מרק בסין: דיברנו על הנושא הזה, אני חושב שכן צריך לעשות.

מרק בסין: אני חושב שבתחום מרכזי עולים המשרד פתר את הבעיה בצורה חלקית – וזה מצוין.

מרק בסין: הוא מתקצב את הפרויקט הזה ללא קשר אם יש רכז או אין רכז ומעמיד את האחראי על התחום הזה.

מרק בסין: כלומר הוא פתר לרשות מקומית בעיה באופן חלקי עם תחום מרכזי צעירים.

מרק בסין: השלטון המקומי וגם וועדת קליטה בשלטון המקומי רואים בתחום הצעירים בשלטון המקומי פוטנציאל וחובה של השלטון המקומי לטפל.

מרק בסין: אני אומר את זה גם מתוך ניסיון אישי.

מרק בסין: מהמבטא אפשר להבין מאיפה הגעתי, מברית המועצות בשנות השבעים.

מרק בסין: אני באמת הרבה זמן בארץ, כבר 38 שנים.

מרק בסין: ברגע שצעיר, נער, נערה ובמיוחד בשלבים ההתחלתיים רואים ויודעם שיש להם כתובת הם גם מממשים אחר כך את הפוטנציאל האדיר שיש בהם ומפתחים את עצמם ומפתחים את הסביבה שבה הם חיים.

מרק בסין: אני חושב שלתחום הזה צריך לתת מענה.

מרק בסין: אני מברך את המשרד ששוקל להקים אגף בנושא, לדעתי זה ישפר מאוד את השירות.

מרק בסין: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה אדוני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, שלא לדבר על האמון של הצעירים במדינת ישראל שיודעת לקבל ולתת להם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה נותן אתה תמיד מקבל הרבה יותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אעבור בבקשה ליעל חייט מה"ג'וניט" שתציג לנו את המצגת של פעילות רכזי השטח.

יעל חייט: אני מעבירה את רשות הדיבור לשני משפטים לדני פינס שהוא מנהל האגף.

דני פינס: רק להשלים את דברי המבוא של מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.

דני פינס: אני חושב שמאוד חשוב להבין שכל הנושא של מרכזי צעירים התחיל במסד קליטה שזה בעצם שותפות בין משרדי הממשלה, המשרד לקליטת העלייה, משרד השיכון, משרד הרווחה, משרד החינוך שעוסקים בפיתוח שירותים לצרכים של עולים חדשים בארץ.

דני פינס: הוא זיהה את הצורך, לגילוי נאות, הזיהוי הראשון היה מצוקת הצעירים העולים וזה בעצם היה המניע שהניב את ההתפתחות של מרכזי צעירים.

דני פינס: חייבים להדגיש ש”מרכז צעירים” הראשון היה בבאר שבע.

דני פינס: אריאלה יושבת איתנו, גם היא נסע לבאר שבע יחד עם נציגי משרד השיכון.

דני פינס: נסענו לבאר שבע, ראינו את מרכז הצעירים במקום, מרכז שנקרא 'סטארט אפ' ומשם התקבלה ההחלטה במשרד הקליטה, ללמוד את המודל, לשכפל אותו.

דני פינס: היום בארץ יש למעלה מארבעים מרכזי צעירים השותפים במרכזי צעירים הם כמעט כל משרדי הממשלה, כמובן המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד השיכון, משרד הבטחון, משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה.

דני פינס: זה באמת הפך להיות כלי מאוד משמעותי בטיפול בצעירים בכלל.

יעל חייט: שלום, אני מנהלת הדרכה ופיתוח במרכזי צעירים.

יעל חייט: אני אשמח אם נקדיש זמן, כדי לשמוע את החבורה המקצועית והנפלאה שנמצאת כאן, נציגי מרכזי עולים שהגיעו: מעכו, עפולה, באר שבע ואופקים, כדי להציג את עבודתם.

יעל חייט: יש הרבה דרכים לתת מענה, הן לעולים והן ללצעירם עולים.

יעל חייט: אנחנו מאמינים שהפלטפורמה המתאימה ברשויות המקומיות לתת מענה לצרכים של צעירים עולים, הם מרכזי הצעירים.

יעל חייט: זה בעצם הרציונל שסביבו חברנו אתי אלוני ורות דיין מהשלטון המקומי, שרי פייר מהמשרד לקליטת העלייה לדיון הזה.

יעל חייט: כדי ליישר קו אני רוצה לומר שמרכזי צעירים הוא מיזם שחברה תשתית של הרבה מאוד שותפים בהקמתו.

יעל חייט: אני אציין במהירות רק את משרדי הממשלה השותפים: המשרד לפיתוח הנגב והגליל, המשרד לקליטת העלייה, משרד הבינוי והשיכון, משרד הבטחון – היחידה להכוונת חיילים משוחררים, משרד החינוך באמצעות המל"ג (המועצה להשכלה גבוהה) ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

יעל חייט: יושבים כאן נציגים גם של משרד הרווחה וגם של שיקום שכונות וגם של המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

יעל חייט: כמו שאתם רואים יש עוד הרבה מאוד שותפים אחרים.

יעל חייט: הרבה מאוד שנים היה מקובל לחשוב, שצעירים לא צריכים שום סיוע משום שהם השכבה החזקה יותר.

יעל חייט: סיוע ניתן לקשישים, ניתן בגיל הרך וכן הלאה.

יעל חייט: התפיסה שההשקעה בצעירים היא השקעה מניבה, כמו שכבר נאמר כאן, היא התפיסה שהביא להקמת מרכזי צעירים.

יעל חייט: בעולם יש שתי גישות מקובלות בנוגע לצעירים.

יעל חייט: יש שנוהגים על פי הגישה שרואה בצעירים בעיה שצריך לפתור אותה ולעומת זאת יש גישה שתופסת את הצעירים כמשאב.

יעל חייט: זו הגישה המקצועית שאנחנו מובילים ביחס לנושא של צעירים.

יעל חייט: מרכזי צעירים הם לא מקום באוריינטציה טיפולית או קלינית או שיקומית אלא מקום שמתייחס לצדדים הבריאים, לפוטנציאל של צעירים בכלל וצעירים עולים בפרט.

יעל חייט: כמו שנאמר כאן קודם, אנחנו ידענו איך עושים את זה עם צעירים עולים לפי שידעו איך עושים את זה בכלל.

יעל חייט: מהם האתגרים המרכזים שנציבים בפני צעירים?

יעל חייט: אני חושבת שכולנו היינו בצמתים האלה, אז אנחנו יכולים להעיד שהנושאים המרכזים הם כמובן: מה אני רוצה להיות כשאני אהיה גדול?

יעל חייט: זה אומר תעסוקה והשכלה ובמשמעות יותר רחבה זו קריירה.

יעל חייט: איפה אני אגור?

יעל חייט: מיהם החברים שלי?

יעל חייט: לאן אני שייך?

יעל חייט: כמובן בהמשך, נושאים שקשורים בזוגיות, הורות וכמובן נושא שהוא "פופולארי" לאחרונה, שהוא נושא הדיור.

יעל חייט: מרכזי צעירים הוקמו, על מנת לתת מענה לכל הסוגיות האלה מהרמה המקומית ועד לרמה הלאומית בקביעת סדר יום חדש בנושא של צעירים.

יעל חייט: אלמלא השלטון המקומי, חשוב לומר שלא היינו עושים את זה.

יעל חייט: השלטון המקומי מהרגע הראשון נתן את האכסניה, פינה את המקום, התגייס ובעצם הקמנו והובלנו מרכזי צעירים.

יעל חייט: נמצאים כאן יפעת קריב ואריאלה רבדל, השותפות שלנו מתחילת הדרך וגם דינה שלום.

יעל חייט: הקמת מרכזים, הייתה בתחילת הדרך "חומה ומגדל" ומהר מאוד התרחבה.

יעל חייט: אנחנו רוצים למצות את הפוטנציאל האישי של צעירים, אנחנו רוצים למצות את הפוטנציאל החברתי של הצעירים.

יעל חייט: כמו שאמרתי אנחנו רוצים שיהיו מענים מערכתיים לטווח הארוך.

יעל חייט: מה עושים רכזי עולים במרכזי עולים ולמה חשוב בכלל שיהיה רכז עולים?

יעל חייט: האם רכז תעסוקה ורכז השכלה לא יכולים לתת את המענה הזה?

יעל חייט: זהו, שלא.

יעל חייט: רכז צעירים עולים הוא רכז שמתכלל את כל העבודה סביב אותו צעיר עולה, שמגיע ל"מרכז צעירים".

יעל חייט: ההנחה היא, שצעיר שמגיע ל"מרכז צעירים" לא בא רק על מנת לחפש עבודה, או כדי לקבל מלגת לימודים, הוא בא כי הוא צריך איזושהי כתובת.

יעל חייט: על רכז העולים, האחריות ללוות אותו מתחילת הדרך עד שבעזרת ה' הוא מצליח וחוזר למרכז כפעיל חברתי, כמוביל דעה, כמישהו שאכפת לו מהמקום שבו הוא חי.

יעל חייט: הבנו, שלעבוד רק בתחום תעסוקה והשכלה זה אומר שמבחינה טלי פולסקוב למשל, אנחנו מוציאים צעירים מהעיר כי צעיר בערד, במקרים מסוימים, אני מקווה שזה בסדר לומר את זה כאן בחדרי חדרים, יכול להיות שהוא תופס הצלחה כלצאת מערד.

יעל חייט: אנחנו רוצים שצעיר יישאר בערד ולכן אנחנו עובדים לא רק בהשכלה ובתעסוקה אלא אנחנו עובדים על האופן שערד תהווה עיר אטרקטיבית לצעירים העולים שלה.

יעל חייט: שיתוף הפעולה שלנו עם המשרד לקליטת העלייה, כמו שאמרנו, הוא מתחילת הדרך ועד היום, כחלק מההסכם שלנו עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, כאשר יש אחת עשרה רשויות שבהן פועלים מרכזי צעירים.

יעל חייט: אני מצטערת על מצפה רמון, אילת ותל אביב, לא הצלחתי להוריד אותם מהמפה, אבל אני מקווה שזה סימן לבאות- - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הדיון משודר, כך שיכול להיות שהם הצטרפו ברגע זה.

יעל חייט: אולי זו נבואה שמגשימה את עצמה, אבל זאת לא הייתה הכוונה.

יעל חייט: בכל אופן, אלו הערים ואנחנו מאוד גאים בערים אלו.

יעל חייט: בשקף זה מופיעים הנתונים של מספרי צעירים עולים.

יעל חייט: חשוב לומר שהם נתונים של פניות חדשות.

יעל חייט: במערכת המידע יש לנו עוד מאות ואלפים של צעירים עולים, חלק מתפקיד רכז צעירים עולים הוא לשמור על קשר עם הצעירים האלה ולראות מה קורה איתם גם אחרי שלכאורה תהליך העבודה איתם במרכז הצעירים הסתיים.

יעל חייט: כמו שאמרתי, לפעמים יש דברים נוספים שאפשר להציע להם ואפשר להחזיר אותם לפעילות במרכז.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה ההגדרה של עולה חדש?

יעל חייט: שאלה מעולה.

יעל חייט: אנחנו לא עוסקים בזה.

יעל חייט: מי שמרגיש עולה חדש מבחינתנו זכאי לקבל את המענה.

יעל חייט: אחר כך אם הוא צריך לממש איזו זכאות, אז מתעסקים מהי הזכאות שלו, אבל מבחינתנו גם בני עולים הם עולים.

יעל חייט: לסיכום השקף הזה, אנחנו יכולים להצביע על עלייה של כ- 38% במספר העולים שמגיעים למרכזי צעירים בעקבות ההשתתפות והמימון של המשרד לקליטת העלייה.

יעל חייט: תחשבו מה זה אומר במושגים של הערים שהן ערים קטנות וכל אחד הוא משמעותי, לדעתי זה מעיד על עבודה מאוד מאומצת שנעשית שם - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לסיוע כלכלי, זה יותר חיבור, יותר תמיכה.

דינה שלום: יש מלגות.

יעל חייט: יש גם מלגות, אבל הסיוע הוא סיוע בעיקר בקבלת החלטות, בהכוון, במידע ובמסגרת של השתייכות שהיא מאוד משמעותית לצעיר.

יעל חייט: אריאלה אומרת כאן שאנחנו עוסקים גם בהכשרה מקצועית ובהשכלה גבוהה, בוודאי.

יעל חייט: עיקר ההישגים, הם תכניות ומענים ייחודיים לצעירים עולים – דיברנו על עלייה במספר העולים צעירים.

יעל חייט: אחד הערוצים שמאפשרים את הרחבת הפעילות הוא כמובן מינוף של הכסף.

יעל חייט: כמו שאמרנו כבר קודם, הצבת נושא הצעירים העולים על סדר היום ברשויות והשתתפות של צעירים בוועדות ברשויות המקומיות והשפעה על קבלת החלטות הם אחד ההישגים שלנו.

יעל חייט: אני מודה לכם על ההקשבה.

יעל חייט: אני רוצה לבקש להפנות את הדיון לצעירים שלנו בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת להעביר את זכות הדיבור ליפעת קריב לספר לנו על הפעילות בנגב ובגליל ואחר כך נעבור לרכזים מהשטח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה יפעת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כששאלתי מיהו צעיר אם הייתם עונים שכל מי שמרגיש צעיר הייתי בכלל שמחה לעניין.

יפעת קריב: תודה.

יפעת קריב: ראשית אני רוצה לברך על הוועדה ולברך על ההתכנסות ולהודות לשלטון המקומי שהביא את הנושא הזה לסדר היום וגם להודות לוועדת הקליטה של הכנסת שהחליטה לדון בזה.

יפעת קריב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל העביר שתי החלטות ממשלה בשנים האחרונות בנושא 'תקצוב וקידום מרכזי הצעירים בנגב ובגליל'.

יפעת קריב: כשנכנס השר סילבן שלום המשנה לראש הממשלה למשרד, הוקם אגף הצעירים שהוא אגף הצעירים הראשון שקיים בכלל במשרדי הממשלה - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני השתתפתי באחד מהם, אני חושבת שזה פרויקט מדהים.

יפעת קריב: זו עשייה מדהימה.

יפעת קריב: דני פינס דיבר על כך והזכיר את כל ההתחלה, אני לא אכנס לזה, על מסד קליטה ועל הגו'ינט שהוא בעצם מגזר שלישי שמוביל שותפות עם הממשלה.

יפעת קריב: היום ההצלחה של המיזם היא שהממשלה לקחה את המיזם ואימצה אותו.

יפעת קריב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל הוא ללא ספק חוד החנית בהובלת המיזם, השקעה של מיליוני שקלים בשנה, כל שנה בשנים האחרונות וגם בשנת 2012 וגם כשיש קצוצים מאוד גדולים.

יפעת קריב: כמו שכולם יודעים יש קיצוצים מאוד גדולים ועדיין המשרד ממשיך לתקצב את כל מרכזי הצעירים בנגב והגליל בתקצוב מלא ללא שום פגיעה וללא שום ירידה בתקציב.

יפעת קריב: השותפות עם המשרד לקליטת העלייה היא שותפת של matching אסטרטגי מאוד מאוד משמעותי.

יפעת קריב: אנחנו עובדים צמוד, עבדנו עם חנוך, עם בת שבע ראובני, היום עם אריה קורט שכמובן מוביל את זה.

יפעת קריב: אני חייבת לציין שזו שותפות מלאה, טובה ונכונה, אבל עדיין התקציבים הם תקציבים מאוד נמוכים ביחס להשקעה הכספית שבאמת נדרשת בשטח.

יפעת קריב: כלומר, המשרד לפיתוח הנגב והגליל בעצם מממן פי שלוש ופי ארבע את התכנית לעומת המשרד לקליטת העלייה.

יפעת קריב: אני שמה את זה על סדר היום כי זו אחת הבעיות הקשות - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות שאתם לא צריכים בכלל לתרום כי הם מסתדרים יפה.

יפעת קריב: לא, בכלל לא.

יפעת קריב: אחד מהחסכים והחסמים המאוד רציניים, הוא כשאתה מגיע לישוב שיש בו מצוקה מאוד גדולה של עולים וחייבים לשים איש מקצוע שיטפל באוכלוסייה וייתן מענה, אני לא רוצה לתת דוגמאות של ישובים, אבל יש כאן חבורה של נציגים מאותם ישובים עליהם אנחנו מדברים.

יפעת קריב: כשאנחנו רואים את ההתערבות המקצועית שלהם אנחנו רואים הצלחות בשטח.

יפעת קריב: ברגע שיש רכז עולים רואים שיש פעילות, יש הצלחות, כלומר גם בקרב צעירים עולים שמגיעים לתעסוקה וגם צעירים עולים שמגיעים להשכלה גבוהה.

יפעת קריב: אתה רואה שברגע שיש ליווי הדברים קורים.

יפעת קריב: אנחנו רואים הצלחה מאוד מאוד גדולה בזכות השותפות הזאת.

יפעת קריב: אם הדיון היה עוסק בשותפויות אחרות, היינו מדברים עליהם.

יפעת קריב: בל היום אנחנו עוסקים בנושא העולים.

יפעת קריב: יש מקום להגדיל ולפתח ולתת עוד, אנחנו כמשרד לפיתוח הנגב והגליל מובילים את השותפות הזאת.

יפעת קריב: אני אשמח - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך יודעים שזה קיים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מפרסמים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באיזו דרך זה מגיע למודעות?

יפעת קריב: אני אומר עוד משפט ואז אתייחס לנקודה זו.

יפעת קריב: אחד מהדברים שכואבים לי כמי שמובילה את התכנית הזאת הרבה מאוד שנים ולפני כן עבדה ב"ג'וינט" ואחר כך בשלטון המקומי והיום עובדת במשרד לפיתוח הנגב והגליל, עשיתי את כל המסלול, אחד הדברים הכואבים לי זה שמרכז הארץ לא שותף.

יפעת קריב: השותפים כאן הם השותפים האמיתיים וחברים שלי לאורך הרבה מאוד שנים, אבל מרכז הארץ לא מתוקצב.

יפעת קריב: כשאני יושבת עם מנהלת מרכז הצעירים באשדוד והיא אומרת לי 'יפעת, פיטרתי את רכז העולים', הלב שלי כמי שמובילה את התכנית - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מבחינתך אשדוד זה מרכז הארץ?

יפעת קריב: כמרכז הארץ, היא לא נגב גליל.

יפעת קריב: הדוגמה אשדוד או למשל קריית ים ונמצאת כאן המנהלת של קריית ים, סימה בוחבוט, אין ספק שקריית ים היא עיר עתירת עולים, אין ספק שאשדוד היא עיר עתירת עולים.

יפעת קריב: נמשיך הלאה ונוכל לתת את כל הפריסה במרכז הארץ, נתתי רק שתי דוגמאות, אין שם רכז עולים.

יפעת קריב: אני באה כנציגת הנגב והגליל ואומרת 'בואו תעשו במרכז הארץ את העבודה הנפלאה והנהדרת שאנחנו עושים בנגב ובגליל, תכפילו אותה'.

יפעת קריב: כלומר תעשו את אותו דבר הרי הרכזים כבר נמצאים, התורה כבר נמצאת, ה"ג'וינט" מוביל את תכנית ההדרכה והפיתוח, יש שותפות, יש ועדה היגוי.

יפעת קריב: הקריאה שלי היום היא שבשנת 2012 היא להיכנס גם למרכז הארץ.

יפעת קריב: אולי אפילו, יסלחו לי מהמשרד, שעוד לפני הנגב והגליל יפתחו את מרכז הארץ - - -

דמיטרי אפרצב: סליחה, אני רוצה להגיב תגובה מאוד קצרה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מחליפים בפעילות של תכנית אחת פעילות רחבת היקף של משרדים שלמים.

דמיטרי אפרצב: אני לא בעניין של סוג תגובה, אבל עם כל הכבוד ובאמת, זה טבעי לגמרי שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל יטפל ברשויות שנמצאות בנגב ובגליל, עלינו האחריות לדאוג לקליטת עולים ב- 120 ישובים בכל הארץ.

דמיטרי אפרצב: אף תכנית כזאת או אחרת של צעירים באופן ספציפי לא מחליפה היקף מאוד גדול של תכניות קליטה שאנחנו מפעילים מול אוכלוסיות שונות כולל צעירים, בין אם זה במרכז הארץ ובין אם במקומות אחרים.

דמיטרי אפרצב: חשוב מאוד להישאר כאן בסוג של פרופורציה כי המחויבות שלנו, למרות החשיבות ואני הדגשתי את החשיבות, המשרד לקליטת שם דגש בנושא של קליטת צעירים, זו חשיבות שחייבת להתפרס על כל הארץ מול כל העולים ומול צעירים במקומות ואחרים.

דמיטרי אפרצב: זה בהחלט מבורך, מבורך ואמרתי את זה בעבר ואני אומר את זה גם כעת, שבמשרד לפיתוח הנגב ראו באוכלוסייה הזאת פוטנציאל לפיתוח האזור ולכן מתוך תקציבים הקצו לנושא את הכסף, אבל צריך לא לשכוח שיש הבדל.

דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה הוא משרד שמתקציב של 1,37 מיליארד שקל ומעל 1.1 מיליארד שקל עובר לפעילות של סל קליטה, תשלום לסטודנטים ודברים נוספים.

דמיטרי אפרצב: אם ניקח בחשבון שתקציב הפעילות של המשרד לקליטת העלייה נמדד ב- 200 מיליון שקל מול אוכלוסייה של 300 אלף איש רק בזכאויות קטנות או מול מיליונים, זאת הפרופורציה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו במסגרת היכולות שלנו - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני המנכ"ל אני רוצה להגיד לומר לך, יפעת את צודקת שצריך לעשות את זה בכל מקום.

יפעת קריב: גם אי אפשר להתווכח עם הצלחה, זה מצליח, איפה שיש פעילות - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו אולי בפעם הראשונה את האני מאמין שלי על המשרד לקליטת העלייה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת, אגב, שבמדינת ישראל הוא המשרד הכי חשוב שיש ועד כמה שזה נשמע מוזר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרבה פעמים אנחנו שומעים שאיזה חבר כנסת נעלב כי נתנו לו דווקא את המשרד לקליטת העלייה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהמשרד הזה הוא מיני משרד ראש הממשלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי יכעס עלי המנכ"ל, לדעתי למשרד לקליטת העלייה בכלל לא היה צריך להיות תקציב, הוא צריך להיות המרכז, כמשרד ראש הממשלה, של כל משרדי הממשלה בישראל ולנווט את העבודה למען קליטת עלייה, לקחת מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל X תקציב, ממשרד החינוך Y תקציב, ממשרד הפנים Z וכן הלאה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי זה מה שהיה צריך להיות ואולי זה גם יקרה באיזו שלב, כדי להבין - - -

דמיטרי אפרצב: אולי בעתיד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעתיד, לא כשאתה מנכ"ל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי דווקא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה מה שצריך לעשות כי אז ניתן למצוא את הפתרון שאת מציעה.

יפעת קריב: אני אומר משפט אחרון גם לגבי השאלה ששאלת.

יפעת קריב: בימים אלה המשרד לפיתוח הנגב והגליל עשה סקר מאוד מקיף על כל מרכזי הצעירים, כמובן בנגב ובגליל, אבל זה בהחלט סקר מקיף.

יפעת קריב: התוצאות שלו יתפרסמו בוועדת ההיגוי, כמובן שמי שנמצא כאן ראשי האגפים והמנכ"ל חברים בה, התוצאות מראות על כך שעם הצלחה אי אפשר להתווכח ועל התנופה האדירה שמרכזי הצעירים עושים בכל הרשויות המקומיות.

יפעת קריב: טלי פולסקוב ראש הרשות יכולה לדבר על זה ולהגיד מה מרכז הצעירים עושה בערד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הכבוד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לבקש, כי צריך לעשות משהו טכני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באופן כללי הישיבה הייתה אמורה להיות כבר נעולה, אנחנו ביקשנו הארכה מיושב ראש הכנסת, כשתשמעו צלצולים מדי פעם זה אומר שאני צריכה להצביע, אני כמובן לא אלך להצביע כל עוד אנחנו כאן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני כן מבקשת שנהייה יותר תכליתיים וקצרים כי יש כאן אנשים רבים שרוצים לדבר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבקש ממך דוקטור שרי פייר להציג בקצרה ואחר כך אני אבקש את אתי אלוני – ראש מינהל חינוך במרכז השלטון המקומי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה.

שרי פייר: תודה רבה.

שרי פייר: לפני שאומר את דבריי, התבקשתי על ידי אריה קורט, סמנכ"ל קליטה בקהילה, להתנצל על כך שנבצר ממנו להגיע, עקב בעיות[ אישיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תמסירי לי שאני לא אסלח על כך, אישית.

שרי פייר: כפי שמנכ"ל המשרד ציין, העשייה של מרכזי צעירים לעולים ובני עולים עומדת בליבת העשייה של המשרד בכלל ושל האגף בפרט.

שרי פייר: מעבר לדברים החשובים שנאמרו כאן הייתי רוצה לדבר רק על החשיבות של איגום המשאבים, כי על התפקיד של האנשים הצעירים וחדורי המוטיבציה הנפלאים נשמע בהמשך.

שרי פייר: בנושא איגום המשאבים, כשמנכ"ל המשרד דיבר שיש לו חשיבות רבה למינוף.

שרי פייר: אני חושבת שאנחנו לא עוסקים כאן במאבקים מי נותן יותר, יש מקום לכולם לתת.

שרי פייר: לדעתי הרבה נותנים ובשמחה.

שרי פייר: יש חשיבות רבה להעלאת השיח ברשות בנושא הצעירים גם בהיבט הכספי.

שרי פייר: ברגע ששמים כסף צבוע, ראשית זה סכום מאוד משמעותי של 20% מתקציב שוטף כפי שציין המנכ"ל.

שרי פייר: בנוסף, ברגע שאנחנו נותנים אמירה כלכלית או אמירה תקציבית, בעצם אנחנו אומרים עד כמה הנושא חשוב לנו.

שרי פייר: לו זו בלבד, אני רוצה לומר שכבר בשנה החולפת עוד לפני שהנושא נכנס וגם ממשיך היום, מתקיים שולחן עגול של וועדות היגוי בנושאים של תכניות למען עולים ברשות.

שרי פייר: בכל שולחן כזה ההנחיה החד-משמעית היא שנציג “מרכז צעירים” ישתתף בין אם אנחנו מממנים באותו ישוב רכז עולים ובין אם לאו.

שרי פייר: לפני כן ראינו את המגמה, אני בטוחה שהשנה היא עוד תגדל.

שרי פייר: אם יש לנו תקציב לצעירים ראוי שאם יש גוף שהוא “מרכז צעירים” בישוב הוא יעבור דרכו.

שרי פייר: תודה רבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מקסים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממש מחמם את הלב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה.

אתי אלוני: תודה.

אתי אלוני: אני רוצה לשמוע יותר את רכזי העולים.

אתי אלוני: כמי שקצת מכירה את העיסוק אני רוצה לומר שמעבר לברכות שהיום זה יום השלטון המקומי, אדוני מנכ"ל המשרד לקליטה ויושבת ראש הוועדה, אני חושבת שעיסוק באוכלוסיית הצעירים העולים היא לא עיסוק של מותרות.

אתי אלוני: אין לנו את הפריווילגיה להחליט אם אנחנו עושים את זה, אם זה נראה לנו או לא נראה לנו.

אתי אלוני: אני אומרת את זה בכובע של ראשי הרשויות אותם אני מייצגת לפחות כאן, הם גם יודעים לייצג את עצמם מצוין.

אתי אלוני: אני מדברת בדיוק על נושא התקצוב, יש לנו לא מעט רשויות שהן קולטות עלייה, קיצצו מענקי איזון וקיצצו כל מיני דברים, כשכמובן שהראשון שיפגע מהדברים האלה, זה בדיוק הנושא הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתייחסים אליהם כעל מותרות וזה ממש לא.

אתי אלוני: בדיוק.

אתי אלוני: אני חושבת ומבקשת שזה גם ייכתב בסיכום.

אתי אלוני: העיסוק באוכלוסיית הצעירים העולים היא בדיוק התפקיד שלנו, זה בדיוק התפקיד של ראש הרשות כמו שהוא מטפל בכבישים וכמו שהוא מטפל בדברים אחרים.

אתי אלוני: לצערי היום, לא שאני משווה אותם חלילה לעניין הזה, אבל בתעדוף אני בדיוק מהסיבות שיעל חייט מנתה איך צריך לראות את אותה אוכלוסייה, שהיא הבן-דורית והיא המהווה את המגשר, היא זאת שהיא בין-הזהויות.

אתי אלוני: אם אנחנו רוצים אותם כאן בארץ ואם אנחנו רוצים להשאיר אותם כאן זה התפקיד שלנו.

אתי אלוני: אני חושבת שראשי הרשויות רואים כך את העניין, אבל אין להם תמיד את היכולות לעשות את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זאת אומרת יכולות?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך רצון.

אתי אלוני: יכולות תקציביות, משאביות, אם זה תלוי אם הוא יגבה ארנונה או לא יגבה ארנונה.

אתי אלוני: כולנו יודעים על איפה זה נמצא ובטח ברשויות החלשות יותר, אם יקצצו לו מענקי איזון או לא, מאיפה הוא ייקח את הכסף זה?

אתי אלוני: צריך להבין שאם אתה רוצה להשקיע בהון האנושי הזה זו לא החלטה של רוצה או לא רוצה כי בלי זה אני יותר טוב, השמש תזרח בבוקר.

אתי אלוני: לדעתי ברשויות, ובוודאי ברשויות עתירות עולים, רשויות בהן אחוז העולים אצלם יותר גדול מהוותיקים - אותם אנחנו צריכים לתקצב.

אתי אלוני: אני אומרת שזו המשימה הלאומית שלנו.

אתי אלוני: זאת הסיבה שאנחנו הזמנו את הדיון הזה בוועדה הזאת היום, ביום השלטון המקומי.

אתי אלוני: פעם אחת להראות איזו עשייה נפלאה נעשית כאן בזכות הצעירים העולים ובזכות מה שה,ג'וינט" והמשרד לפיתוח הנגב הגליל וגופים נוספים עם המשרד נתרמים, אבל זה לא מספיק.

אתי אלוני: ישנן רשויות שלא יכולות לעשות את זה, אין להן את התקציב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נניח שרשות המשתתפת במינימום למשל, איזה תקציב היא צריכה לפרויקט כזה?

אתי אלוני: רשות שצריכה לשים את שכר המנהל, לצורך העניין, זה תקציב לא קטן ואם אין לא מנהל היא לא יכולה לנהל את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את מדברת בעצם על מה שדיבר מרק בסין.

אתי אלוני: אני יודעת, אני הלכתי רק על העניין הזה.

אתי אלוני: איפה התחזוק של המקום?

אתי אלוני: אלו הדברים האלמנטאריים.

אתי אלוני: אני רוצה להתייחס לאוכלוסיית הצעירים העולים כאוכלוסייה רוחבית לאורך כל הארץ, בין אם במקום שיש בו “מרכז צעירים” ובין אם במקום שלא.

אתי אלוני: זאת אוכלוסייה שצריכים לראות אותה כטרגרט, כמטרה, כיעד שצריך להחזיק אותה, לטפח אותה, לעזור לה כי הם חזקים והם צריכים להיות יותר חזקים בשביל הדור הקודם ובעיקר בשביל דור העתיד שהם יצמיחו כאן.

אתי אלוני: אם אנחנו לא נעזור וראשי הרשויות מצווים לעשות את זה ואם אין מאיפה אז כאילו פרגורטיבה אם יש לי אני אעשה ואם לי אני לא אעשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנו לא יכולים להרשות לעצמנו, לשכוח את צעירי מדינת ישראל, אין על מה לדבר על זה כאן בכלל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היום בוועדת חינוך דיברו על 'חוק חינוך חובה חינם' בגילאי שלוש-ארבע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, עד היום לא הבנתי מה קורה עד לגיל שלוש-ארבע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בעצם אומר חד-משמעית שהאימא צריכה עד גיל שלוש-ארבע לשבת בבית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה אפרופו הלוקסוס בכל מה שקשור - - -

דמיטרי אפרצב: חלק מהפעילות של “מרכזי צעירים” הוא על ידי הצעירים עצמם שהם מציעים כאן גישור.

דמיטרי אפרצב: אני חייב לומר גברתי היושבת ראש, שווה לעשות ביקור אישי, זו חוויה בלתי רגילה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה, תזמינו אותי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תזמין את הוועדה ונערוך סיור.

אתי אלוני: אני מזמינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראש עיריית ערד, טלי פולסקוב, בבקשה.

טלי פולוסקוב: תודה גברתי יושבת ראש הוועדה, אדוני המנכ"ל, אדני יושב ראש הוועדה במרכז השלטון המקומי, חברים.

טלי פולוסקוב: אני רוצה להתחיל בזה שאני מאוד אוהבת את הפעילות של “מרכז הצעירים” אצלי, אני מבינה שאצלי זו דוגמה אחת ויש עוד הרבה כאלה.

טלי פולוסקוב: בישיבת המועצה האחרונה נתתי למנהלת “מרכז הצעירים” שעה כדי לדבר ולספר מה עושה מרכז הצעירים בעיר.

טלי פולוסקוב: אפילו חברי המועצה, שאלת איך יודעים, אפילו חברי מועצת העיר לא ידעו מה קורה ב”מרכז הצעירים” אצלם בעיר.

טלי פולוסקוב: אמרתי שאני אלך לספר להם כדי לגרום להם להגיע לשם ולהבין על מה מדובר.

טלי פולוסקוב: אם אני אומר לכם שב”מרכז צעירים” אצלי בערד יש מאגר של 300 מקומות עבודה לחבר'ה צעירים- אתם מבינים על מה אני מדברת כשאצלי בערד אומרים שאין בכלל עבודה?

טלי פולוסקוב: – אני אומרת שלא נגמרים האנשים שרוצים לעבוד או שמשהו כאן לא בסדר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אילו סוגי עבודות?

טלי פולוסקוב: ב"מרכז הצעירים" אצלי, יש אפילו עבודה בהייטק.

טלי פולוסקוב: כולם יודעים היום וגם מעסיקים יודעים, למי לפנות כדי למצוא כוח עבודה איכותי וטוב, יודעים שב"מרכז הצעירים" אפשר למצוא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה, אני רוצה לומר, ומי שבאה מחבר המדינות מאוד מחובר לדברים ואולי לצברים קצת יותר קשה לקבל, לדעתי מוסר העבודה שיש לעולים מחבר המדינות, אני שמשתי כמנכ"לית במשך עשר שנים של גוף תקשורת גדול ואחרי כך בערוץ 9, אני יכולה לומר שאת מוסר העבודה שלהם הוא שצריך להעתיק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אחת הסיבות שבזכותן בטוח צריך להגדיל את המרכזים כי את האנשים האלה צריך לחטוף לשוק העבודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שאלו לא רק עולים מחבר המדינות אלא העולים בכלל.

דמיטרי אפרצב: זהו רוח הדברים ב”מרכזי צעירים” וללא קשר של עולים או לא עולים.

דמיטרי אפרצב: מה שמיוחד ומאוד חיוני בתוך העשייה הזאת היא השותפות.

דמיטרי אפרצב: אולי זה המקום היחיד שהמשרד לקליטת העלייה ולשותפים בפרויקטים אין חלוקת עבודה של איזה משרד מטפל במה אלא יש קופה אחת, ישנה פעילות שמנוהלת על ידי "הג'וינט, בצורה וברמה מאוד מאוד גובהה ואף אחד לא סופר מי מטפל בעולה ומי מטפל באיזה נושא.

דמיטרי אפרצב: הרוח הצעירה, היעילות, היוזמה, הציונות וכל אותם דברים טריוויאליים שחשבנו שנעלמו מהעולם ונשכחו אלו הדברים.

טלי פולוסקוב: אני רוצה להגיד לכם כשאני מסתכלת וחושבת מהו “מרכז צעירים”, אצלנו זה מגיל שמונה עשרה ועד אלה שצעירים ברוחם.

טלי פולוסקוב: אנחנו לא מגבילים את הגיל ולמרכז יכולים להגיע אנשים מכל הגילאים.

טלי פולוסקוב: כמו שאתם מבינים, לפי המבטא גם אני הגעתי לארץ לפני עשרים שנה, לא ארבעים שנה כמו מרק בסין.

טלי פולוסקוב: אני רוצה להגיע למצב שכל עולה שיגיע למדינת ישראל יגיד באיזו שלב 'אני ישראלי'.

טלי פולוסקוב: זה מה שאני מרגישה היום וזו המטרה ואת זה אני עושה.

טלי פולוסקוב: אני רוצה להגיע למצב שכל אחד יוכל להגיד 'אני חלק מהמדינה הזאת, אני גאה במדינה הזאת ואני רוצה להמשיך לבנות את החיים שלי במדינה הזאת'.

טלי פולוסקוב: אם אנחנו לא נדע לבנות תשתית, מערכת מאוד רחבה כדי להביא את האדם למצב האידיאלי שאנחנו מציבים לעצמנו, זה לא יקרה.

טלי פולוסקוב: היינו עדים לפני חמש-שבע שנים להרבה זוגות צעירים שעזבו את הארץ, הם ירדו לקנדה ולמקומות אחרים.

טלי פולוסקוב: למה?

טלי פולוסקוב: – כי אנחנו לא ידענו לשמור עליהם, אנחנו לא ידענו לתת להם את מה שהם היו צריכים, אני בטוחה שהם לא ביקשו דירות מפוארות או מקומות עבודה של 50 אלף שקל בחודש.

טלי פולוסקוב: צריך לתת להם דברים בסיסיים ביותר.

טלי פולוסקוב: את הדברים האלה “מרכז צעירים” כן יכול לתת.

טלי פולוסקוב: כאן המעורבות של המשרד לקליטת העלייה היא קריטית, קריטית!

טלי פולוסקוב: גברתי היושבת ראש, אני מאוד מתחברת לאני מאמין שלך בנוגע למשרד לקליטת העלייה.

טלי פולוסקוב: אני רוצה לומר שהמשרד לקליטת העלייה, אני אומרת את זה כבר מניסיון שלי, זה המשרד שהכי נעים ונוח לעבוד איתו כי הם קודם כל מקשיבים, הם מוציאים פתרונות ולא פתרון אחרי חמש שנים.

טלי פולוסקוב: עצם העובדה שהם ה שותפים שלנו היום ומה שנעשה במרכזי העולים צעירים זה משהו מאוד מאוד צעיר.

טלי פולוסקוב: בערד זה קיים חמש שנים וברגע שאנחנו מקבלים שותפים כאלה זו מצוין.

טלי פולוסקוב: לדעתי כולנו צריכים לדאוג לכך, אני אומרת לך חברת הכנסת ולא מהמקום שלך כחברת הוועדה הזאת, לדעתי אנחנו צריכים לדאוג ש'מרכזי הצעירים' יהפכו להיות לגוף סטטוטורי.

טלי פולוסקוב: נכון להיום “מרכזי צעירים” כולם, אצלי לפחות, לא יודעים אם יהיה תקציב לשנה הבאה, האם זה ימשיך בעוד שנתיים הכל באוויר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת אם גוף סטטוטורי, אבל כסף צבוע אולי.

טלי פולוסקוב: בדיוק.

טלי פולוסקוב: כולם צריכים לדעת, כי זה משהו שאסור לנו לתת לו להיכשל בגלל תקציב כי את העבודה הם יודעים לעשות מצוין.

טלי פולוסקוב: זאת בעצם המטרה המשותפת של כולנו.

טלי פולוסקוב: איך עושים את זה?

טלי פולוסקוב: – אני לצורך העניין אם לא הייתי עכשיו בפרויקט של משרד הבינוי והשיכון למיקוד מאמץ, אני לא יודעת מאיפה הייתי לוקחת עוד 300 אלף שקל כדי ש”מרכז הצעירים” שלי ימשיך לעבוד.

טלי פולוסקוב: לכן צריך למצוא שותפים נוספים - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם איני טועה, גילה גמליאל היא שרה לענייני צעירים.

טלי פולוסקוב: נכון, את צודקת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היא שותפה שלכם?

טלי פולוסקוב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל עושה עבודה מצוינת, פשוט מצוינת, מה שכן גם להם אין גוף תקציבי.

טלי פולוסקוב: כולנו הרי יודעים שהכסף עובר דרך מי שאת רוצה.

טלי פולוסקוב: אנחנו חייבים שותפים נוספים.

טלי פולוסקוב: לדעתי הרעיון שלך לפנות לגילה גמליאל הוא רעיון טוב כי המשרד שלה מטפל בנושא הזה.

טלי פולוסקוב: צריך לדאוג לכספים צבועים.

דמיטרי אפרצב: יש החלטת ממשלה בנושא הזה שמובילה אותו סגנית השר שמדברת על מרכז הארץ, מדובר על איזה תקציב.

יפעת קריב: אבל זאת לא החלטת ממשלה.

יפעת קריב: החלטת הממשלה היחידה שיש היא על הנגב והגליל.

דמיטרי אפרצב: לא.

דמיטרי אפרצב: יש החלטת ממשלה לגבי מרכז הארץ והמשרד לקליטת העלייה מושקע שם במיליון שקל ויש איגום משאבים מהרבה משרדים.

דמיטרי אפרצב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל, מטבע הדברים, כי אשדוד עם כל הרצון זה הנגב הצפוני ולא גליל דרומי.

דמיטרי אפרצב: כך או אחרת יש גם החלטה בנושא הזה.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לומר שיש יריבות, אבל יש תחרות בריאה וטובה בין המשרדים - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו תחרות או שזה אגו?

דמיטרי אפרצב: חלוקה גיאוגרפית וטוב שכך.

דמיטרי אפרצב: נשמח אם זה יגיע להיקפים של המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

דמיטרי אפרצב: המשרד משקיע גם אנרגיות וגם תקציב.

יפעת קריב: אמרתי את זה קודם, לפני שאמרת את זה.

יפעת קריב: אין תחרות, אנחנו רוצים שכל מה שקורה בנגב ובגליל יתרחש במרכז הארץ.

יפעת קריב: יש לנו עניין גדול מאוד בפיתוח - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מסכימה איתך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שכנציגת המשרד לפיתוח הנגב והגליל את צריכה לעמוד על כך שזה יהיה רק בנגב והגליל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי, זה נכון יותר.

דמיטרי אפרצב: אני מבקש להתנצל, כי אני אצטרך לעזוב, אני חייב לנסוע לגליל.

דמיטרי אפרצב: אני רוצה לומר שלא סתם “מרכז צעירים” ראשון הוקם בבאר שבע, ולא סתם זה התרחב לעפולה ולמגדל העמק.

דמיטרי אפרצב: העזיבה של צעירים מאזורי הפריפריה לטובת המדינה שממוקמת כאן בין גדרה לחדרה זאת אחת הבעיות המשמעותיות ביותר ולכן - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, צריך לחזק את זה דווקא שם.

דמיטרי אפרצב: לכן דווקא בנגב ובגליל, זה לא עניין של לוקסוס אלא בלי זה שני האזורים האלה אובדים לנו.

דמיטרי אפרצב: גם במרכז הארץ יש צורך, אבל אם זה קריטי באזורי הפריפריה למרכז יש חשיבות ולכן בהחלט, כמו שזה בא לידי ביטוי כרגע, זה מבורך שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל רואה בזה פרויקט דגל, משקיעים בו אנרגיות ומשאבים.

דמיטרי אפרצב: תודה רבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו ניתן לראש העיר לסיים את דבריה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה בוודאי תקבל את החלטת הוועדה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפני שאת מסיימת אני רוצה לומר שאם אנחנו רוצים שהמרכז ישתתף בפרויקט צריך לחשוב איך הוא משתתף להוציא את הצעירים מהמרכז ולישב אותם דווקא בנגב והגליל.

טלי פולוסקוב: אני מבקשת לסכם דווקא באמירות האלה.

טלי פולוסקוב: מדינת ישראל זו לא רק מדינת תל אביב.

טלי פולוסקוב: נכון להיום אנחנו עדיין לא מצליחים, עם כל העבודה הנהדרת שאנחנו עושים עם 'מרכזי הצעירים 'בנגב ובגליל, עדיין לא מצליחים לעצור את הצעירים ולומר להם 'חבר'ה גם כאן מה לעשות'.

טלי פולוסקוב: להגיד לא מספיק, וכמובן צריך להציג להם רבה קבלות ועל זה אנחנו עובדים.

טלי פולוסקוב: אנחנו חייבים לעבוד על שיפור התדמית של הרשויות הפריפריאליות.

טלי פולוסקוב: אם תסכלו על המפה, ערד נמצאת בדיוק באמצע, זה המרכז! חברים, אם אנחנו לא נטפח את הנגב והגליל אנחנו בסוף נאבד את מדינת ישראל.

טלי פולוסקוב: הריכוזיות הזו מסוכנת למדינה שלנו גם כאסטרטגיה ולכן אנחנו צריכים לחזק את המרכזים האלה דווקא בערי הפריפריה כדי לתת צעירים יותר סיבות להישאר בבית, או ללכת לראות ועולם ולחזור הביתה.

טלי פולוסקוב: זו גם אופציה שאני לא פוסלת.

טלי פולוסקוב: תודה רבה לכם חבר'ה על העבודה הנהדרת שאתם עושים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דברים כדורבנות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צר לנו שאתה עוזב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה לך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אבקש ממרכזי צעירים לספר לנו, דיאגו שלפייר, אני מניחה שגם מוסר העבודה שלך מאוד גבוה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מארגנטינה.

דיאגו שלייפר: במקור הורי מרוסיה, אחרי הפוגרום עברו לארגנטינה.

דיאגו שלייפר: הגעתי למרכז הצעירים במסגרת "שחק" בשנה האחרונה של הלימודים.

דיאגו שלייפר: אנחנו מתנדבים בכל מיני גופים כדי להחזיר מעט ממה שקיבלנו למימון הלימודים.

דיאגו שלייפר: לדעתי הדבר החשוב ב'מרכזי הצעירים' אלו הדברים שיעל חייט אמרה - שהפסיקו להסתכל על הצעירים וגם על העולים כבעיה והתחילו להסתכל עלינו כאל משאב.

דיאגו שלייפר: אני אספר סיפור אישי.

דיאגו שלייפר: הייתי כתב בספרדית - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה זמן אתה בארץ?

דיאגו שלייפר: עבדתי ככתב בספרדית ותמיד כשהייתי מגיע לראיונות עבודה במערכות עיתונים בעברית או לאתרי אינטרנט היו אומרים לי "יש לך אומנם הרבה ניסיון ואתה בסדר גמור, אבל אתה עולה".

דיאגו שלייפר: כלומר לא רצו להתעסק כי "אולי נצטרך לערוך אותך יותר מדי".

דיאגו שלייפר: הם הסתכלו על זה כבעיה.

דיאגו שלייפר: כשהגעתי ל"start up", סיפרו לי שיש אתר אינטרנט שהוא לא כל כך מתוקצב.

דיאגו שלייפר: התחלתי לערוך אותו בעברית ומשם זה התפתח למדיה חברתית.

דיאגו שלייפר: היום, "סטרט-אפ" מאוד חזקה.

דיאגו שלייפר: למדיה החברתית יש אלפי עובדים בחודש גם באתר.

דיאגו שלייפר: אישית התפתחתי לכיוון הזה, היום אני עצמאי בתחום.

דיאגו שלייפר: חוץ "מסטרט-אפ" שהוא הלקוח המועדף שלי יש לי הרבה לקוחות בתחום.

דיאגו שלייפר: מעבר לזה "מרכז צעירים" או "סטרט-אפ" הם מפלט, זה מקום להביע את הרצונות שלך להשפיע, לתת, לעשות ולהיות מעורב בחברה.

דיאגו שלייפר: הייתי תמיד בתנועות נוער בארגנטינה, בגיל שמונה עשרה הגעתי לבד מארגנטינה, עשיתי צבא וכשהשתחררתי, כמו שאומרים שאסור להגשים חלומות כי אחר כך אין לך למה לשאוף, אז הייתי כך קצת עד שבמרכז צעירים מצאתי את המקום להמשיך לחלום ולשאוף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מאוד מרגש ואני חייבת לומר, שאם הייתם קרובים אלי הייתם רואים שיש לחלוחית בעיניים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דוד מאופקים, בבקשה.

יעל חייט: אולי רוסטיק קפרמן ישלים את הדברים.

רוסטיק קרפמן: דיאגו סיפר על הדברים.

רוסטיק קרפמן: אני מבאר שבע ובמקור מערד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מאלה שעזבו את ערד.

רוסטיק קרפמן: אני מאלה שעזבו לפני שהיה "מרכז צעירים" בערד.

טלי פולוסקוב: לפני שהייתי ראש העיר, הוא היה לקוח שלי בבנק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את יכולה להחזיר אותו אליך.

רוסטיק קרפמן: גם אני כמו שאתם שומעים עולה, עולה ותיק.

רוסטיק קרפמן: השנה אני חוגג חצי מהחיים בארץ שזה שש עשרה שנה ומתוכם הרבה מאוד זמן בערד.

רוסטיק קרפמן: ב”מרכז הצעירים” אני עובד כבר חמש שנים, צברתי וותק לא מבוטל ואני מגיע אחרי חמש שנים גם במינהל הסטודנטים, אני עובד עם עולים צעירים כבר למעלה מעשר שנים.

רוסטיק קרפמן: אני יכול לספר שעה ויותר על פעילות “מרכז צעירים” בבאר שבע, אני בוחר לומר בכמה מילים, גם כדי שחבריי ידברו, מה מיוחד אצלנו תחום העולים, איך אני רואה את הדברים.

רוסטיק קרפמן: כאן אני מתחבר אליך טלי פולסקוב.

רוסטיק קרפמן: הנושא החשוב שלנו הוא נושא שילוב עולים.

רוסטיק קרפמן: המרכז נותן שירותים בארבעה תחומים עיקריים: תעסוקה, השכלה, מעורבות חברתית ועולים.

רוסטיק קרפמן: תחום העולים לא מוגדר סתם כתחום.

רוסטיק קרפמן: בכל הפעילות שלנו חשוב לנו לשלב עולים בחברה הישראלית.

רוסטיק קרפמן: איך אנחנו עושים את זה מעבר לדחיפה לגרום לעולים צעירים להשתתף בכלל בפעילות המרכז?

רוסטיק קרפמן: – יש המון פעילויות ייחודיות לעולים תוך מטרה לגרום להם לשילוב מיטבי במדינה ובחברה, בין אם זה טיולים להכרת הארץ, בין אם זה קורסי עברית ייחודיים, פגישות עם ילידי הארץ שדרכן נוצרות חבריות וזוגות פעמים רבות.

רוסטיק קרפמן: אני חושב שהערך המוסף שאנחנו מביאים זו היכולת שלנו לעבוד בשיתופי פעולה עם כל כך הרבה גופים.

רוסטיק קרפמן: אני חושב, דיאגו תקן אותי אם אתה חושב אחרת, אני חושב שהעולים בבאר שבע מוצאים בנו איזו כתובת מרכזית לשמוע ולדעת את כל מה שקורה בעיר בכל מיני ארגונים ובהרבה מאוד גופים.

רוסטיק קרפמן: אני אעצור כאן כדי לאפשר לשאר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפחות אתם מאזנים קצת את הרוח באוניברסיטת בן גוריון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דוד חיאייב מאופקים, בבקשה.

דוד חיאייב: אני רכז צעירים עולים מאופקים.

דוד חיאייב: אני עליתי מטג'יקיסטן בשנת 1992.

דוד חיאייב: אני רוצה להתייחס לקבוצת מנהיגות קווקזית שפועלת אצלנו.

דוד חיאייב: אלו חבר'ה צעירים שיש להם רצון להוביל את הקהילה שלהם, להביא שינוי במקום להיות בעמדה של בכיינות וטענות.

דוד חיאייב: אלו חבר'ה צעירים שהתאספו ורוצים לקדם תהליכים קהילתיים-חברתיים בעיר אופקים, תהליכים שחסרים מאוד אצלנו בעיר.

דוד חיאייב: אנחנו נותנים להם סוג של פלטפורמה ב”מרכז צעירים” לנו יש קבוצה שמורכבת משכירים, סטודנטים, אקדמאיים – כחמישה עשר חבר'ה שפועלים לטובת הקהילה הקווקזית שמובילה תהליכים ברמה העירונית ומייצרת גם משוב לשאר הקהילות האחרות שמתחילות לייצר קבוצות פעולה לטובת הקהילות שלהן.

דוד חיאייב: דוגמה לאחד הפרויקטים שהם מובילים - גיוס משמעותי לצה"ל.

דוד חיאייב: הם הגיעו למסקנה שחבר'ה קווקזים לא כל כך מתגייסים ועם הבנות יש בעיה בגיוס.

דוד חיאייב: קבוצת מנהיגות קווקזית יזמה פעילות מרמת התקצוב ורמת ההפעלה, הם התחילו את הפרויקט ומובילים את התהליך הזה יחד עם “מרכז צעירים”.

דוד חיאייב: דבר דומה, יש לנו בית ספר שבו יש נוער קצת בעייתי, הריכוז של קווקזים גבוה בבית ספר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הזמן להגיד שאני בוכרית.

דוד חיאייב: גם הבוכרים מתארגנים, הכל בסדר עם הבוכרים.

דוד חיאייב: אנחנו שואפים שזה לא יישאר ויפעל רק במסגרת הקווקזים, אלא יתרחב לכלל העולים.

דוד חיאייב: הקבוצה פועלת בסך הכל שנה, הם מקבלים הכשרה מקצועית מאיש מקצוע מומחה בנושא מנהיגות.

דוד חיאייב: תודה.

מרק בסין: אפשר לשאול שאלה את מישהו מ”מרכזי צעירים”.

מרק בסין: אני רואה וגם מניח שגם קבוצות אתניות רואים ב”מרכזי צעירים”, כתובת.

מרק בסין: מעניינת אותי השאלה, האם העולים הצעירים מאתיופיה גם רואים במרכזים האלה כתובת והאם הם משתמשים בשירותי המרכז?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פשוט אין כאן נציג אתיופי, אנחנו לא יכולים להחסיר.

דוד חיאייב: אני יכול להוסיף לגבי האתיופיים שהם חבר'ה מאוד מתלבטים.

דוד חיאייב: היות ולפני כן הייתי קשור לקליטה, עבדתי בתכנית "פלא", כך שאני מכיר את המשפחות האתיופיות.

דוד חיאייב: הצעירים מאוד מתלבטים, הם לא יודעים מה ללמוד.

דוד חיאייב: תפקידו של רכז עולים הוא קריטי לאוכלוסיית האתיופים והם צריכים התייחסות מיוחדת כי באמת יש להם יכולות, אבל צריך שמישהו ידחוף אותם טיפה והם יכולים להצליח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אבקש לשמוע את סיפורה של ויקטוריה איסקוב מעכו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לצערי הרב, כל הדברים המדהימים האלה שיש בישראל לא מעניינים את ערוץ 2, לא את ערוץ 10 ולא את הערוץ הראשון, שבוודאות היה צריך מזמן לעשות כתבה נרחבת על הפעילות הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מאוד מחמם את הלב, לראות את הדברים האלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מספרים ואני זכיתי להחליף היום את היושב ראש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבטיחה לכם, שברגע שאצא מכאן, אחשוב למי אני מעבירה את זה ומי צריך לעשות את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רשתות הטלוויזיה הבינו כבר מזמן, שככל שהנושא יותר ציוני וככל שמשדרים דברים חיובים כך יש רייטינג יותר גובה, הציבור צמא לדברים חיובים.

טלי פולוסקוב: הכל צהוב, זה נמאס, אנשים רוצים לראות דברים חיוביים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הציבור צמא לזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבטיחה לכם כמי שמגיע מהתחום הזה לעשות הכל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת לא החלטת וועדה, זה אישי ללא קשר לכך שאני כרגע מחליפה את דני דנון יושב ראש הוועדה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אשדל לדבר על זה כמה שיותר.

יעל חייט: זה מחמם את הלב.

יפעת קריב: אני מתנצלת חברים יקרים, אבל אני רואה אתכם כל הזמן, אני חייבת לצאת, תודה לכם.

ויקטוריה איסקוב: אני מעכו.

ויקטוריה איסקוב: אומנם אני רכזת צעירים במשך שנה, אבל עשיתי כבר פעילות.

ויקטוריה איסקוב: גם אני עולה, כבר עשרים שנה בארץ.

ויקטוריה איסקוב: גם עכו היא עתירת עולים, יש בה הרבה שכונות שמרכזות את העולים.

ויקטוריה איסקוב: נכסנו ופעלנו בשכונות האלה.

ויקטוריה איסקוב: אני, בשיתוף עם כל הגופים, כשכל שכונה יש גוף מרכז בין אם זה ברחוב האשל יש את "משעול" או את עמותה בשכונת בורלא שחברנו יחד ועשינו תכנית להשכלה גובהה.

ויקטוריה איסקוב: לקחנו עולים שאין להם שום זיקה להשכלה גבוהה והוצאנו אותם לדרך משלב המכינה והליווי.

ויקטוריה איסקוב: יחד עם המכללה גליל מערבי הכנסנו אותם ללימודים אחרי שהם סיימו את המכינה.

ויקטוריה איסקוב: ליוונו אותם בכל מה שקשור בייעוץ, הכוונה, בבחירת המקצוע.

ויקטוריה איסקוב: התחילו את הקורס שבעה אנשים וסיימו אותו חמישה עולים, כולם יצאו עם תואר.

ויקטוריה איסקוב: הם כמובן השתלבו אצלנו.

ויקטוריה איסקוב: אנחנו מאוד תומכים בשילובם ולא לבדל אותם מכלל האוכלוסייה שלנו.

ויקטוריה איסקוב: יש לנו משהו ספציפי לעולים, אבל אנחנו גם מאוד אוהבים לשלב אותם בכל מה שקשור לפעילות המרכז.

ויקטוריה איסקוב: יחד עם הרכזת להשכלה גבוהה רכזנו אותם ועשינו להם את הפרויקט הזה.

ויקטוריה איסקוב: כמה מהם אפילו נכנסו לפורום של הצעירים הכללי והם השתלבו יפה והם פועלים ומובילים.

ויקטוריה איסקוב: הרבה עולים הולכים בעקבותיהם.

ויקטוריה איסקוב: כעת המטרה שלנו להיכנס לשכונות נוספות עתירות עולים, אבל הן קצת יותר קשות מבחינה תקציבית.

ויקטוריה איסקוב: אני מאוד מקווה שתהייה לנו המשך דרך פורה ומוצלחת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי היה לאחרונה בעכו?

ויקטוריה איסקוב: תבואו, שווה להגיע ולראות.

יעל חייט: אצל שמעון לנקרי.

ויקטוריה איסקוב: בלי התמיכה של שמעון, לא היינו מצליחים.

ויקטוריה איסקוב: הוא ראש עיר ששם את זה כדגל.

יעל חייט: הוא גם יושב ראש וועדת הצעירים בשלטון המקומי.

ויקטוריה איסקוב: אני לא חושבת שיש בעיר עכו, או בכלל בסביבה שלנו, מישהו שלא מודע לפעילות של “מרכז צעירים”.

ויקטוריה איסקוב: זו הכתובת הראשונה שמפנה אותם אלינו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קטיה בנבנישתי מעפולה בבקשה.

קטיה בנבנישתי: תודה.

קטיה בנבנישתי: אני תושבת חוזרת מארצות הברית, נשואה לעולה מסרביה.

קטיה בנבנישתי: אימצתי את העלייה באופן אישי, אני בת עולים מעיראק.

קטיה בנבנישתי: אני ילידת הארץ.

קטיה בנבנישתי: “מרכז צעירים” בעפולה כבר קיים שנתיים-שלוש, אבל את העשייה שלי, התחום שאני מרכזת אלו דברים שלא קרו לפני כן.

קטיה בנבנישתי: כניסתו של המשרד לקליטת העלייה מאוד משמעותי הן מבחינת התקציב של עלות הרכז, איתור הצעירים.

קטיה בנבנישתי: למרות שמגיעים צעירים ל”מרכז צעירים” היה מיעוט מאוד יחסי לצעירים עולים.

קטיה בנבנישתי: התחומים שלנו המובנים מאליהם כמו השכלה גבוהה, תעסוקה לא מובנים מאליו לצעירים עולים ולמה משנה כמה זמן הם כאן, חמש שנים, עשר שנים או יותר, ממש לא מובן מאליו קידום להשכלה, שילוב בתעסוקה.

קטיה בנבנישתי: אני אציין את העדה האתיופית.

קטיה בנבנישתי: יש לנו פרויקט שנקרא 'פרויקט סיעוד' שהוא בשיתוף פעולה עם מכללת עמק יזרעאל, מינהל הסטודנטים, המשרד לקליטת העלייה.

קטיה בנבנישתי: זהו פרויקט מקדם נשים מהקהילה בגילאי שלושים פלוס, אמהות לילדים, לתואר ראשון בסיעוד במקביל לתעסוקה ככוח עזר.

קטיה בנבנישתי: המטרה להוציא אותן מכוח עזר ולהביא אןתן רמה של אחיות מוסמכות.

קטיה בנבנישתי: לאט לאט זה מעורר הדים בהקהילה.

קטיה בנבנישתי: בעקבות הפרויקט הזה עוד צעירים מגיעים אלינו לנושא השכלה גבוהה או השלמת השכלה דבר שלא היה בעבר.

קטיה בנבנישתי: יוצאי העדה עובדים יותר בעבודות שירות ומפעלים.

קטיה בנבנישתי: תחום המנהיגות, למרות שיש רכזת מעורבות חברתית, תחום המנהיגות לא היה פורה.

קטיה בנבנישתי: הוצאתי סדנת מנהיגות שהסתיימה, סדנה בת עשרה מפגשים.

קטיה בנבנישתי: מתוך תשעה עשר צעירים חמישה עשר צעירים עולים.

קטיה בנבנישתי: זה פרויקט במסגרת פרויקטים לצעירים מכלל תושבי העיר ולא רק עולים.

קטיה בנבנישתי: סדנאות למוטיבציה, חשיבה יצירתית, הכנה לראיונות עבודה.

קטיה בנבנישתי: מתוך זה הוצאנו תכנית המכינה לעולם התעסוקה.

קטיה בנבנישתי: יש הרבה ששולחים קורות חיים ולא מבינים למה לא חוזרים אליהם, התכנית הכינה אותם לראיונות עבודה, לחיפוש עבודה דרך האינטרנט, קורס יישומי מחשב, מיתוג עצמי, ראיון עבודה.

קטיה בנבנישתי: לצערי למרות העשייה, שנשמעת מבורכת, הייתי יכולה לעשות עוד אלפי אלפי דברים, אבל סיימתי את כל התקציבים ולא יזיק לקבל עוד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי את בזבזנית.

קטיה בנבנישתי: לא נראה לי.

קטיה בנבנישתי: הדברים האלה חשובים.

קטיה בנבנישתי: בנוגע לחשיפה – נכון, ערוץ 2 וערוץ 1 לא מגיעים, אבל כל אירוע אני עושה אני עושה סרטונים.

קטיה בנבנישתי: לקהילה האתיופית יש פרויקט תקשורת בעפולה במכללת עמק יזרעאל.

קטיה בנבנישתי: אותו נוער מצלם פעילות של “מרכז צעירים” ולא משנה איזה כנס אנחנו עורכים, תמיד מציגים סרטון של פעילות “מרכז צעירים”.

קטיה בנבנישתי: גם אם זה לא כנס שנערך ב”מרכז צעירים”, אני 'מתלבשת' על עיריית עפולה או על ארגונים אחרים בעיקר כדי לחשוף, לחשוף ולחשוף.

קטיה בנבנישתי: שוב אם היה עוד תקציבים הייתי חושפת יותר.

קטיה בנבנישתי: בהזדמנות זו הייתי רוצה להודות למשרד לקליטת העלייה ולכל השותפים, למשרד לפיתוח הנגב והגליל, שיקום שכונות, יש המון המון שותפים.

קטיה בנבנישתי: באמת כל שקל שנכנס לתקציב “מרכז צעירים” לעולים צעירים מנוצל, הוא כל כך מנוצל גם באופן אישי-נפשי בעיקר כשהוא מסיר את כל המחסומים של אותם צעירים להשתלב בחברה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יפה מאוד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רק לא מבינה למה קוראים לך קטיה?

קטיה בנבנישתי: אבא שלי היה במחנה צבאי בסיני במלחמת ששת הימים, נפלה שם קטיושה ולא התפוצצה אז הוא החליט לקרוא לי קטיה.

קטיה בנבנישתי: יש המשך, לבעלי קוראים אלכס וגם הוא לא מרוסיה, הוא מסרביה.

קריאה: קטיה ואלכס בנבנישתי.

קריאה: קיבוץ גלויות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לתת לשני דוברים נוספים לדבר בקצרה, כי זמננו תם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת ללכת להצביע למרות שהייתי ממשיכה איתכם כאן בשמחה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סימה בוחבוט מנהלת מרכז צעירים קריית ים בבקשה.

סימה בוחבוט: אני מברכת על ההזדמנות להביא את הפעילות המבורכת שמתקיימת ב”מרכזי צעירים”, במקום בו יפלו החלטות ויכריעו את הגורל של נושא עולים צעירים ב'מרכזי הצעירים'.

סימה בוחבוט: אני כמובן שותפה לכל מה שנאמר כאן ומברכת על כך, אבל אני רוצה להוסיף שני דברים שלא נאמרו.

סימה בוחבוט: ב”מרכזי צעירים” ישנה הזדמנות מצוינת לחבר בין הוותיקים לצעירים עולים.

סימה בוחבוט: זו הזדמנות שמתקיימת באופן מובהק במרכזים סביב פעילות משותפת כאשר הכותרת 'העושר התרבותי' - הדברים היפים שכל תרבות מביאה איתה ויחד יוצרים את הדבר הגדול הבא סביב פעילויות מאוד מבורכות שקשורות גם לתרבות ופנאי.

סימה בוחבוט: דברים הגורמים לצעירים לפתח קרבה האחד לשני.

סימה בוחבוט: אלו דברים שהם מעבר לתחומי הליבה של השכלה ותעסוקה ושאר הדברים היפים שנאמרו כאן.

סימה בוחבוט: דבר נוסף שהובלנו, במסגרת פורום שבעיית מנהלים, הוא החיבור של מנהלים בוועדות בשלטון המקומי עם אתי אלוני ורות דיין-מדר יחד עם יעל חייט.

סימה בוחבוט: הרעיון הוא לקחת את המנהלים להשתתף בוועדות, וועדות מקבילות לוועדות בתחומי הליבה במרכזים, ולייצר שיתופי פעולה, הטמעה וחשיפה לפעילות המבורכת המתקיימת, תוך רצון להביא את נושא צעירים לקדמת הבמה, השאיפה היא להביא את זה גם לוועדות בכנסת, כאשר כל הגורמים שותפים להחלטות הגדולות שמשנות את החיים של כולנו.

סימה בוחבוט: כשאנחנו נמצאים בוועדות המקצועיות כל התהליכים משתנים ומביאים לפעולות היותר משמעותיות עבור הצעירים.

סימה בוחבוט: לכן נושא התקציב של המשרד לקליטת העלייה בתוך “מרכזי צעירים” הוא נושא מאוד חשוב.

סימה בוחבוט: אני מקווה מאוד, שהוועדה הזאת תביא את התהליך להתקיים.

סימה בוחבוט: בלי רכז עולים צעירים הדבר הזה לא יכול להתקיים.

סימה בוחבוט: אני אומרת את זה מתוך ניסיון.

סימה בוחבוט: כש"הג'וינט, היה במקום והיה תקציב זה קרה.

סימה בוחבוט: אנחנו לא נגב גליל ולכן אין לנו תקציב לצעירים ולעולים, אומנם זה מתקיים אצל כל הרכזים אבל לא באופן מובהק ובמרוכז כמו שיש רכזת עם תקציב פעילות במשרה מלאה שמרכזת את הפעילות על הצד הטוב ביותר ומביאה למפנה דרמטי בתחום.

סימה בוחבוט: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דינה שלום ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים בבקשה.

דינה שלום: תודה.

דינה שלום: אני רוצה לדבר על הצעירים בסיכון, גם עולים וגם ותיקים, לחלקם צריך לסייע יותר.

דינה שלום: זאת אומרת שלא כל צעיר גם אם הוא עולה וגם אם הוא ותיק, יודע לדפוק על הדלת של “מרכז צעירים”.

דינה שלום: יש צעירים שצריך לסייע להם.

דינה שלום: זה תחום שעדיין לא התפתח או רק התחלנו.

דינה שלום: יש כמה דברים – מעטים מאוד.

דינה שלום: יש תכניות של המשרד שלי שאנחנו לוקחים ושמים אותם על הפלטפורמה של מרכז צעירים ואז מגיע צעיר, כמו שלך חבל שהוא בבאר שבע אז ראש העיר רואה את העציר שהיה לו תיק פלילי והיה לו זה וזה והוא פתאום עובד כחרט ממוחשב אז הוא מצטער שהוא עבר לעיר הסמוכה.

דינה שלום: גם כאלה שהיו אפילו מסובכים וכדומה ובוודאי צעירים שאין להם את הגב במשפחה להם צריך להושיט את היד.

דינה שלום: יש התחלה של ניסוי עם פדרציית ניו יורק בכמה מקומות.

דינה שלום: יש דברים שהמשרד שלנו עושה, אבל זה על מספר אצבעות וצריך להרחיב כי יש שם הון אנושי שאפשר לקדם, כמו שדיברו כאן שצריך לקחת אותו והוא יכול להתפתח.

דינה שלום: יש שם עולים ויש ותיקים ולשניהם ביחד צריך לתת מענה.

רוי שר: אני נציג של דרום אפריקאים.

רוי שר: ראשית אני מברך על הכנס הזה כנציג של דרום אפריקה, אני כאן שלושים ושתיים שנה.

רוי שר: לא שמעתי כאן אנגלית מאף אחד, אני מרגיש מחויבות גם כנציג של כל מדינות דוברות אנגלית.

רוי שר: אני שמח שהאנשים דיברו כאן על האתיופים.

רוי שר: אני מאמן אישי, בניתי סדנה ולקחתי אותה למרכז הקליטה במבשרת כסדנה מיוחדת לאתיופים להעצמת בטחון עצמי, למנהיגות ועבודת צוות.

רוי שר: סדנה שהיא גם מעשית וגם תיאורטית.

רוי שר: אנחנו בדרך ליישם אותה, ואם כן אני אשמח מאוד שכל מי שדיבר כאן - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה עושה את זה בהתנדבות אדוני?

רוי שר: זה לא בהתנדבות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מצטערת שאפשרתי לך לדבר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אתה לא יכול לקדם כאן פרויקטים אישיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אתה עושה את זה בהתנדבות אני מוכנה שתדבר על זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הדבר הזה עולה כסף אני לא מוכנה שתדבר.

רוי שר: בקטע הזה אנחנו בהתנדבות לגמרי, הם לא משלמים לנו כי אין תקציב שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי משלם לכם?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המשרד לקליטת העלייה.

רוי שר: לא.

רוי שר: אני והחבר שלי בנינו את הסדנה הזאת.

רוי שר: אני אציין רעיון יפה, דרך הפדרציה הציונית דרום אפריקה, בנינו 'בנק הזמן' וזה להשתמש במקצועיות של האדם, אתה נותן שעה של מקצוע ואתה מקבל שעה של משהו אחר.

רוי שר: זה יכול להיות בהחלט - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברטר ,סחר חליפין, כמו פעם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו באמת הולכים אחורה, אתה מתכוון לברטר כמו פעם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה נותן שעה של שירות והוא נותן לך בחזרה משהו אחר שעה.

רוי שר: הבוקר הייתי בדיון של וועדת הקליטה ודיברו שם על קושי של עולים חדשים רבים מרוסיה, זקנים שלא יודעים עברית, אפשר ללמד עברית ואותו אדם יכול ללמד ילד מוסיקה למשל.

רוי שר: זה נקרא אהבה ונתינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה אדוני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חברים יקרים כששואלים אותי איך אני מרגישה בכנסת אני אומרת שזה המקום הכי מדהים עלי אדמות ושכנסת ישראל היא בית ספר של החיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכנסתי לכאן עם ידע מסוים ואני יוצאת מכאן עוד משהו שקיבלתי היום.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו ממש זכות להיות כאן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם שמתם לב שאני אדם רגשי ורגשן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לומר כמה מילים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הקמתי לובי בכנסת שנקרא 'לובי לעולים חזקים' לא לעולים חדשים אלא לעולים חזקים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מטרתו של הלובי זה לא מה המדינה תיתן לי אלא מה אני יכול לתת למען המדינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כדי לתת את האפשרות אנחנו באמת צריכים לתת במה לאותם צעירים ובכלל לעולים לפתח את הפוטנציאל שלהם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד אשמח בכל מי שרוצה להצטרף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי משם ניתן לחזק את העשייה שאתם עושים, זאת הכוונה פחות או יותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לסיכום: מוצע להרחיב את מודל “מרכזי צעירים” לעולים למרכזים נוספים בערים בהן יש ריכוזי עולים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ישנה חשיבות להמשך שיתוף פעולה ואיגום משאבים בין המשרד לקליטת העלייה, הג'וינט והרשות המקומיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המשך מתן מענה ממוקד לצרכי עולים צעירים ובני עולים לשילובם המקסימאלי בחברה וצמצום קשיים איתם מתמודדים הצעירים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי רוצה לצרף החלטה נוספת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוועדה תפנה לסגנית השר גילה גמליאל, האמונה על ענייני צעירים, בקריאה להצטרף במימון העליות המבורכות למען עולים במרכזי העולים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דנה גורדון, אני לא יודעת אם תרצי לרשום, נתת החלטת וועדה, אני כן חושבת שצריך להגיש הצעת חוק לחייב כל רשות ורשות להציב רכז עולים.

אריאלה רבדל: אני מבקשת סליחה על ההפרעה גברתי היושבת ראש, לא רק המשרד לקליטת העלייה שותף 'במרכזי צעירים'.

אריאלה רבדל: אני חושבת שממשלת ישראל דרך מספר משרדים, זה נאמר כאן ולא רציתי לחזור על זה, שותפה בהשקעה מאוד משמעותית במרכזים.

אריאלה רבדל: אם את מזכירה משרד אז שתצייני משרדי ממשלה או שתפרטי את שמות המשרדים, משום שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל משקיע הרבה מאוד, משרד הבינוי והשיכון משקיע הרבה מאוד, משרד הבטחון משקיע הרבה מאוד, משרד החינוך ואחרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את צודקת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נוסיף ונתקן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לך על ההערה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נוסיף לסעיף השני, חשיבות שיתוף הפעולה ואיגום משאבים בין המשרד לקליטת העלייה וכל משרדי הממשלה הנוספים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כדי להכניס את זה אני קודם כל צריכה להסביר למשרדי הממשלה האלה שקיים כזה פרויקט.

אריאלה רבדל: הם משקיעים שם הרבה מאוד כסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כרגע אני מבינה שיש את משרד הבינוי והשיכון, המשרד הביטחון, המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, משרד החינוך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין אנחנו שמונה עשר משרדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מסכימה ואנחנו מתקנים על פי הערתך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יחד עם היושב ראש דני דנון, אנחנו נתקדם את ההצעה הזאת.

מרק בסין: הסתייגות כהערה, לחייב ולמצוא מקור מימוני לביצוע של ההחלטה הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כסף צבוע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, יתכן שיהיה גם ניסיון לצבוע כסף, אני מקווה שזה יצליח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יודעים שיש לנו הרבה כוונות טובות ואני מקווה שנצליח לעשות את זה .

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמי שאחד מהדגלים שהיא בכנסת הוא קידום ערכי המשפחה, אני עושה הכל כדי לראות איך אני מחזירה את חיזוק ערכי המשפחה, מחזקת את ערכי המשפחה הקלאסיים והרגילה, אני מסתייגת את דבריי, אין לי שום בעיה עם משפחות אחרות, חדשות, חד-מיניות וכל אחד בדרכו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על חיזוק ערכי המשפחה הנורמטיבית, כשאומרים נורמטיביים זה קצת פוגע באחרים ולכן אני אומרת קלאסיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהעשייה של הצעירים כאן בפעילות, דיברו שנוצרות גם זוגיות ויש את הקורסים שאתם עושים להורות, אלו מסוג הדברים שאני רוצה להוביל כי כל הורה אינסטינקטיבית יודע לאהוב את הילד שלו, אבל לא בהכרח כולם יודעים לחנך את הילדים שלהם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי זה חייב להיות משהו שמובילה המדינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאושרת לשמוע שאתם עושים את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם זוכרים שהתקיימו לא מזמן דיונים על נושא הקריטריונים לדיור שצריך מספר שנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולם התנפלו וזה נשמע כאילו זה רק לאוכלוסייה מסוימת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אותי לא מטריד לאיזו אוכלוסייה נותנים כי לדעתי כולם צריכים לקבל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא משהו שאני אומרת לא לאוכלוסייה הזאת אבל כן לאוכלוסייה אחרת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברור לגמרי שכדי שיהיה וותק אנחנו צריכים קודם כל לגרום לצעירים האלה לרצות להתחתן כאן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אין כאן את התמיכה במשפחה, תמיכה בצעירים כדי שהם ירצו לחנך כאן את הילדים ולעשות כאן ילדים, יש כאן גם את הבעיה הדמוגרפית, כשאין להם קורת גג ואין להם את הדברים הנפלאים שאתם עושים לא נוכל לעשות את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לומר לכם שאני נר לרגליכם, בפני כל העושים את המלאכה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קיבלתם עוד שותפה מהיום והלאה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.