ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 577, 2012-03-04 12:00

דוד רותם: צהרים טובים, אני פותח את הישיבה.

דוד רותם: אנחנו נדון היום בהצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה הדרוזית, של חברי הכנסת חמד עמאר, יריב לוין ואלכס מילר.

דוד רותם: אנחנו בהכנה לקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: גברתי, היועצת המשפטית, האם אנחנו יכולים להתחיל לקרוא את החוק?

נעמה מנחמי: אנחנו יכולים לקרוא.

נעמה מנחמי: הנוסח כעיקרון נשאר אותו נוסח מאז ההכנה לקריאה הראשונה, כפי שעבר בקריאה הראשונה, ובתוספת תיקון ניסוחי אחד.

נעמה מנחמי: אני אקרא את הנוסח המשולב, קודם כול של סעיף 50א ו-50ב לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.

נעמה מנחמי: "50א.

נעמה מנחמי: (א) בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה או שהוא בן העדה הדרוזית (בפרק זה – ייצוג הולם).

נעמה מנחמי: (ב) הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות אלה: (1) ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם; (2) הוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתיקבע בה.

נעמה מנחמי: (ג) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה בחברה הממשלתית.

נעמה מנחמי: (ד) הוראות סעיף זה יחולו על חברה ממשלתית המעסיקה יותר מ-50 עובדים.

נעמה מנחמי: " הסעיף נשאר כפי שהוא, ולאחר "או שאחד נולדו באתיופיה" הוספנו "או שהוא בן העדה הדרוזית".

נעמה מנחמי: סעיף 50ב הוא סעיף דיווח ומעקב, וגם שם הבהרנו שיש חובות דיווח, כפי שנפרט, כשהבהרנו שדיווח לגבי מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה ייעשה לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, כפי שהיה עד היום, בעוד שדיווח באשר לייצוג הולם של בני העדה הדרוזית בקרב עובדי החברות הממשלתיות ייעשה לוועדת החוקה.

נעמה מנחמי: אני אקרא את הנוסח המשולב של הסעיף: "50ב.

נעמה מנחמי: (א) חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות פרק זה ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.

נעמה מנחמי: (ב) הרשות תגיש, אחת לשנה, לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, ולוועדה הנוגעת בדבר, דין וחשבון בהתאם לנתונים שהתקבלו באותה שנה לפי פרק זה כמפורט להלן: (1) לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות של הכנסת – באשר לייצוג הולם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה בקרב עובדי החברות הממשלתיות; (2) לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת – באשר לייצוג הולם של בני העדה הדרוזית בקרב עובדי החברות הממשלתיות.

נעמה מנחמי: " כל זה לגבי חוק החברות הממשלתיות.

נעמה מנחמי: תיקון נוסף שהתבקשנו להוסיף, עוד לקראת הקריאה הראשונה, היה בפקודת העיריות.

נעמה מנחמי: התיקון נוגע לעיריות שבני העדה הדרוזית באוכלוסייה הם בין 10% ל-50%.

נעמה מנחמי: אני אקרא שוב את הנוסח המשולב, כפי שהוא היום בתוספת הנוסח המוצע.

נעמה מנחמי: "173ב.

נעמה מנחמי: (א) בקרב עובדי עירייה, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה או שהוא בן העדה הדרוזית (בסעיף זה – ייצוג הולם) הוראות סעיף זה יחולו לגבי בני העדה הדרוזית בעירייה שבתחומה למעלה מעשירית מהתושבים אך לא יותר ממחציתם הם בני העדה הדרוזית.

נעמה מנחמי: (ב) נדרשת העדפת מועמד לשם ביצוע הוראות סעיף קטן (א), תינתן העדפה כאמור אם המועמד הוא בעל כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.

נעמה מנחמי: (ג) עירייה רשאית לייעד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים שהם כשירים לתפקיד מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, לגבי כלל המשרות או לגבי סוגים של משרות.

נעמה מנחמי: (ד) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה בעירייה והקידום בעבודה לפי פקודה זו.

נעמה מנחמי: (ה) העירייה תגיש לשר הפנים, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע ההוראות לפי סעיף זה, ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לפעולות שננקטו לפי סעיף זה באותה שנה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדיה.

נעמה מנחמי: (ו) שר הפנים יגיש אחת לשנה, לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, ולוועדה הנוגעת בדבר, דין וחשבון בהתאם לנתונים שנתקבלו באותה שנה לפי סעיף קטן (ה) כמפורט להלן: (1) לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות של הכנסת – באשר לייצוג הולם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה בקרב עובדי העיריות; (2) לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת – באשר לייצוג הולם של בני העדה הדרוזית בקרב עובדי העיריות.

נעמה מנחמי: "

דוד רותם: אני מבין שזה נוסח שסוכם עם משרד המשפטים, רשות החברות והמציעים.

דוד רותם: יש הערות למישהו?

דוד רותם: אפשר להצביע על הצעת החוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד הצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה הדרוזית (תיקוני חקיקה), התשע"ב-2012 אושרה ותעלה למליאה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: החוק אושר לקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: תודה רבה לכם, רבותי.

נביה נאסר אלדין: אפשר לשאול את אדוני היושב-ראש?

דוד רותם: בבקשה.

נביה נאסר אלדין: אני רוצה להודות לחבר הכנסת חמד עמאר.

נביה נאסר אלדין: אני בן העדה הדרוזית, אני מייצג את המגזר הדרוזי והצ'רקסי במרכז השלטון המקומי.

נביה נאסר אלדין: הייתי ראש מועצה, הייתי יושב-ראש הפורום.

נביה נאסר אלדין: כל הכבוד לחבר הכנסת חמד עמאר שהוא מעלה את כל הנושאים הכואבים לבני העדה הדרוזית במסדרונות הכנסת.

נביה נאסר אלדין: זו לא הפעם הראשונה שאני נוכח בוועדות שהוא יוזם את הדברים האלה.

נביה נאסר אלדין: יישר כוח, חמד, ותהיה בריא.

דוד רותם: תודה רבה לכם.

דוד רותם: רבותי, הישיבה נעולה.

אורי מקלב: רגע, אין זכות דיבור?

דוד רותם: אדוני רוצה לדבר?

דוד רותם: בבקשה.

חמד עמאר: - - - אני אדבר - - -

דוד רותם: אתה גם רוצה, אין בעיה.

אורי מקלב: בסדר, דבר.

דוד רותם: רבותי, כולכם יכולים לדבר.

דוד רותם: חבר הכנסת מקלב, תדבר.

אורי מקלב: בסדר.

אורי מקלב: תן לחברים, ואני אדבר אחר-כך.

דוד רותם: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה, אדוני.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה על קיום הדיון, על זירוז הצעת החוק החשובה הזאת.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לחברי, שותפי, חבר הכנסת יריב לוין, שאנחנו ביחד מקדמים הצעות חוק שנוגעות לעדה הדרוזית, מקדמים את העדה הדרוזית.

חמד עמאר: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא הצעה חשובה מאוד.

חמד עמאר: מצבה של העדה הדרוזית מבחינת ההשתלבות בחיים הביטחוניים במדינת ישראל ובמערכת הביטחון היתה מעולה; במערכת האזרחית העדה הדרוזית לא הצליחה להשתלב, למרות שאזרחיה נולדו בארץ וגדלו בארץ וחיים בארץ.

חמד עמאר: לכן הצעת החוק הזאת יכולה מאוד לקדם את הנושא.

חמד עמאר: אני רוצה להביא רק דוגמה פשוטה.

חמד עמאר: בשבוע שעבר קיבלתי מכתב ממזכיר ועד העובדים בעיריית שפרעם, שייצג בפני את המצב העגום בתאגיד המים בשפרעם, שמעסיק עשרות עובדים בשפרעם.

חמד עמאר: תושבי שפרעם הדרוזים הם 16% מתושבי העיר, בתאגיד המים בעיריית שפרעם אין אפילו דרוזי אחד שעובד בתאגיד.

חמד עמאר: התאגיד נותן שירות ליותר מ-8,000 איש.

חמד עמאר: לכן אני רואה את החשיבות הרבה של הצעת החוק.

חמד עמאר: עוד פעם תודה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה, לך, אדוני היושב-ראש, קודם כול, כדי שלא תשבור שיא שוועדה משודרת תהיה כל כך קצרה, מצאתי לנכון לדבר.

דוד רותם: אני רוצה שיהיה ברור.

דוד רותם: אני מתחיל בדקה שאני קובע.

דוד רותם: אני לא מאחר לישיבות ואני לא מבזבז את הזמן.

דוד רותם: כשהדיון נגמר, מצביעים.

אורי מקלב: אני מכיר את הדיונים שלך.

אורי מקלב: אני שותף בדיונים ואני מכיר את היעילות בעבודה.

אורי מקלב: אני מברך על כך, רק פתחתי בהומור.

אורי מקלב: דבר שני, אני באמת מבקש לברך את חבר הכנסת עמאר וחבר הכנסת לוין על היוזמה הטובה, על העקביות בעבודה.

אורי מקלב: אני מכיר את העבודה שאתה עושה לגבי העדה הדרוזית.

אורי מקלב: יש לי רק שאלה אחת אליך.

אורי מקלב: מה יקרה אם יהיה דרוזי שיהיה אחרי זה חרדי?

אורי מקלב: דרוזי שנהיה חרדי, מה יהיה אתו?

אורי מקלב: האם יש על זה תשובה?

דוד רותם: דרוזי שנהיה חרדי מאבד את הזכויות שהחוק נותן לו.

יריב לוין: דאגנו לתקצב את האימאמים, סידרנו את בית הדין, אז יהיה לו מה לעשות.

יריב לוין: ..

אורי מקלב: מה יעשה, לא אימאם ולא מישהו אחר, אלא חרדי פשוט שרוצה להתקבל לעבודה, ולא מקבלים אותו לעבודה?

דוד רותם: אני מציע שיהפוך להיות דרוזי, ואז יש לו סיכוי.

אורי מקלב: דרוזים – לא מקבלים אותם.

אורי מקלב: דרוזים לא מקבלים אחרים – דרוזי הוא מי שנולד דרוזי.

חמד עמאר: אתה לא יכול להיות דרוזי.

חמד עמאר: אם נולדת לאמא ואבא דרוזים, אתה דרוזי.

חמד עמאר: אפילו אם נולדת לאמא דרוזית והאבא לא דרוזי, אתה לא דרוזי, ולהיפך.

חמד עמאר: רק אם האמא והאבא שלך דרוזים, אתה יכול להיות דרוזי.

אורי מקלב: זה מה שאני יודע, אדוני היושב-ראש, אין אפשרות בעניין הזה.

חמד עמאר: אתה לא יכול להיכנס לעדה.

חמד עמאר: אין כניסה, השער נסגר.

אורי מקלב: דרוזי שיהיה חרדי אפשרי.

אורי מקלב: דווקא הילדים שלי היו בחופשת הקיץ בכפר דרוזי, עין אלאסד בצפון, מאוד-מאוד נהנינו, גם אני שהיתי אתם קצת וראיתי.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד שאני מאוד מכבד את העדה ואני מכבד את הנציגים של העדה שעושים עבודה טובה.

אורי מקלב: אני שואל מתי יגיעו מעשי למעשי נציגי העדה הדרוזית.

אורי מקלב: דהיינו, למה אני לא מצליח לקדם שום חוק שימנע אפליה, שיתקן עיוותים?

אורי מקלב: אני יודע שמי שהוא אתיופי - - -

דוד רותם: אני יכול להציע לך הצעה?

אורי מקלב: בבקשה.

דוד רותם: למי אתה רוצה לדאוג?

אורי מקלב: לעדה החרדית.

דוד רותם: כאשר אותו אחוז מהעדה החרדית ילך לצבא כמו האחוז של העדה הדרוזית, אני מודיע לך שאנחנו נעביר חוק.

אורי מקלב: את התשובות האלה אני מכיר, ולא ציפיתי שאתה תגיד אותן.

אורי מקלב: אני אראה לך מה שמופיע בפני, מכתבים של נשים חרדיות.

אורי מקלב: רק לאחרונה, לפני כמה ימים, קיבלתי מכתב מאישה חרדית שהתקבלה לעבודה, עברה את כל המבחנים בהצלחה, ובסופו של דבר הודיעו לה שהיא לא יכולה להתקבל לעבודה, שהם מצטערים מאוד, מכיוון שיש להם ימי גיבוש, ובימי הגיבוש היא לא תוכל להשתתף.

דוד רותם: למה היא לא תוכל להשתתף?

דוד רותם: האם הם עושים את זה בשבתות?

אורי מקלב: לטענתם זה לא מתאים להווי ולאווירה שיש שם.

אורי מקלב: זה מה שנאמר לה.

דוד רותם: זו שערורייה.

אורי מקלב: זה מה שנאמר לה בפירוש.

אורי מקלב: לדוגמה, לא מזמן בנק ישראל הודיע שהחרדים והחרדיות לא מספיק משתתפים בעבודה.

אורי מקלב: ואני רוצה לשאול, כמה חרדים יש בבנק ישראל?

אורי מקלב: יש אולי חרדי אחד בבנק ישראל.

אורי מקלב: יש לא מעט מוכשרים שיכולים ויכולות להיות שותפים בעבודה הזאת.

אורי מקלב: אין שום בעיה, נגיד בנק ישראל יכול לצאת חדשים לבקרים ולהטיף מוסר לאחרים, כשהוא עצמו לא מיישם את זה.

אורי מקלב: זו דוגמה אחת, אבל זה קורה בכל המשרדים הממשלתיים וכל מה שהחוק הזה כולל.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים רק דבר אחד - - -

דוד רותם: נדמה לי שיש הצעת חוק של חבר הכנסת גפני, שהיא מחוברת להצעת חוק של חבר הכנסת טיבי, שנוגעת למתן זכויות עודפות.

דוד רותם: מה אני יכול לעשות?

דוד רותם: אני לא הקמתי את הוועדה של חבר הכנסת טיבי שעוסקת בקליטת העובדים הערבים.

דוד רותם: לדעתי שם גם תקועה הצעת החוק של חבר הכנסת גפני.

אורי מקלב: בדיוק מהסיבה הזאת, שראינו שבהצעת החוק של טיבי, של הערבים, לא מוכנים להכניס גם את החרדים, וגם את יוצאי אתיופיה, אמרנו: בעדה הדרוזית, שהם מקבלי פנים כל כך טובים, ויש פה חברי כנסת מוכשרים, גם חבר הכנסת חמד עמאר וגם יריב לוין, אולי שם נוכל להשתלב.

אורי מקלב: אני בטוח שלא תהיה שום התנגדות של חבר הכנסת לוין להכניס גם את החרדים כהסתייגות או לשלב אותם בחוק.

אורי מקלב: זה מה שאני מבקש, זה הכול, לא יותר.

דוד רותם: אתה רוצה לרשום הסתייגות?

אורי מקלב: אני עכשיו לא יכול לרשום הסתייגות.

אורי מקלב: בשלב הזה אני לא רוצה הסתייגות, אני רוצה הפוך, להשתלב.

יריב לוין: צריך חקיקה נפרדת.

דוד רותם: אתה צריך חקיקה לזה.

דוד רותם: אם היית בא אחרי הקריאה הראשונה ולפני שהצבענו לקריאה השנייה והשלישית והיית אומר שאתה רוצה להכניס גם את החרדים, אפשר היה לבקש את עמדת משרד האוצר, משרד המשפטים, ולבדוק את הדברים האלה.

דוד רותם: כרגע כל מה שאפשר לעשות, שאם תגיד שאתה רוצה לרשום הסתייגות, אני אבקש רביזיה, אנחנו נקבל את הרביזיה, תרשום את ההסתייגות.

דוד רותם: לא נכון לעשות את זה.

יריב לוין: אורי, אנחנו מתקנים בחוק הזה עוול גדול שנוגע לעדה הדרוזית כחלק משורה ארוכה של בעיות ותיקונים שאת חלקם כבר התחלנו לעשות ואת חלקם צריך להמשיך.

אורי מקלב: אני מסכים עם זה.

יריב לוין: אני מציע: בואו לא נכרוך ולא נערבב ולא נסבך את החקיקה הזאת כדי לנסות להגיע למשהו אחר, כי התוצאה תהיה שלא נגיע לשום מקום.

יריב לוין: את זה עשינו, עזבו את זה בצד.

יריב לוין: הלוא הצעת החוק של גפני, אתה יודע שגם אני שותף לה, שהיא הצעה נכונה וצודקת.

יריב לוין: צריך לקדם אותה במסלול שלה, בכיוון שלה.

יריב לוין: אני לא חושב שנכון לערבב בין שני הדברים, גם לא נכון לייצר מתח בין שני הדברים.

אורי מקלב: חס וחלילה.

אורי מקלב: אני אומר לכם שאני מוכן להיות שותף, אני מוכן להתחבר.

אורי מקלב: אני רק מכבד.

יריב לוין: עם הצעת החוק הזאת עברו, ובעיקר חמד, משוכות רבות וגבוהות מאוד, וזו עת רצון, ואתה אף פעם לא יודע מה יהיה מחר.

יריב לוין: זו עת רצון שצריך לאפשר להשלים את העניין הזה ולסיים.

דוד רותם: כמו שאתה יודע הוא בולדוזר, אז המחיצות שעמדו בדרך, הוא הוריד אותן.

אורי מקלב: הוא האיש שאני רוצה.

דוד רותם: אני מציע שתבקשו מחמד להצטרף אליכם בהצעת חוק לגבי החרדים.

יריב לוין: אתה יודע שאני לרשותך גם בעניין השני.

יריב לוין: אמרתי את זה לא רק כאן, אלא גם בחתימה על ההצעה.

יריב לוין: צריך לקדם אותה ולא לכרוך אותה עם העניין הזה ולא לקשור אותה בעניין הזה, אלא לנהל את המאבק באופן נפרד, ואני מקווה שגם נצליח.

אורי מקלב: הבנת מדברי לפי התגובה שלך, שאולי יש לנו הסתייגות הפוכה.

אורי מקלב: ההסתייגות היא רק להוסיף.

יריב לוין: זה ברור לי, אבל אתה מבין שיש מצבים שהמוסיף גורע, במובן זה שהוא מונע שהעניין הזה יושלם, וזה לא נכון.

אורי מקלב: אנחנו עושים את זה בכל תיקון.

אורי מקלב: אנחנו מברכים אותו, בין אם במגזר הערבי, בין אם זה המגזר האתיופי ובין אם זה המגזר הדרוזי.

דוד רותם: איפה הצעת החוק של חבר הכנסת גפני בעניין הזה?

אורי מקלב: לא נותנים לקדם אותה.

דוד רותם: מי זה לא נותן לקדם אותה?

אורי מקלב: היועצים המשפטיים של משרד המשפטים.

אורי מקלב: לטענתם אין הגדרה מיהו חרדי.

דוד רותם: יש הגדרה מיהו חרדי בפסק הדין בעניין מעלה המרכז לציונות דתית.

דן אורן: זאת לא ההתנגדות.

דן אורן: זה נדון בעבר, כשעלו הצעות בעניין הזה.

דן אורן: כפי שאמר חבר הכנסת המציע, זה בעצם לא הדיון עכשיו.

דן אורן: אני מבין שאפילו לא מגישים הסתייגות.

דן אורן: ההתנגדות, אני יכול להציג אותה, אבל אני לא יודע אם זה רלוונטי.

דוד רותם: זה לא רלוונטי לחוק שלנו.

דוד רותם: אני מציע שתקדמו את החוק שלכם.

דוד רותם: זה הכול.

אורי מקלב: לרשות דיבור יהיה עוד אפשר להצטרף?

דוד רותם: רשות דיבור אתה מקבל, ודאי.

דוד רותם: תודה רבה, רבותי.

דוד רותם: הישיבה נעולה.