הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 131, 2012-02-22 10:00

ציפי חוטובלי: בוקר טוב לכולם.

ציפי חוטובלי: אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה בנושא הצעת חוק התקשורת (בזק שידורים) (תיקון מס' 53) (שיחה למוקד חירום טלפוני לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית), התשע"ב-2012.

ציפי חוטובלי: אנחנו ממתינים לחבר הכנסת אורלי לוי, יוזמת החוק, היא תגיע בהמשך, אנחנו נתחיל.

ציפי חוטובלי: הגיעו לכאן כל הגורמים הרלוונטיים ולכן אני רוצה שנתחיל.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לסכם מה שהיה עד כה.

ציפי חוטובלי: למעשה, אחרי שהחוק עבר בקריאה ראשונה בכנסת אנחנו רוצים להכין אותו לקריאה שנייה ושלישית.

ציפי חוטובלי: מדובר בחוק נורא פשוט שמוזר שהוא לא הומצא עד הרגע שבו החליטה חברת הכנסת אורלי לוי בצדק להגיש אותו.

מיכל רוזין: הוא הומצא.

מיכל רוזין: היו מאבקים, אתם הצלחתם להעביר אותו.

מיכל רוזין: זה שונה.

ציפי חוטובלי: נכון, אני מסכימה.

ציפי חוטובלי: אני מתכוון שאני תוהה איך זה שהוא עוד לא היה בספר החוקים של מדינת ישראל.

ציפי חוטובלי: זאת הכוונה.

מיכל רוזין: מסכימה לחלוטין.

ציפי חוטובלי: החוק מאפשר לנפגעות תקיפה מינית קו פתוח, שאותה בחורה לא תצטרך לעשות חשבון של כמה זה עולה ומאיפה היא מתקשרת.

ציפי חוטובלי: פשוט, מכל מקום שהיא מתקשרת, אם זה סלולר, אם זה טלפון ציבורי, אם זה טלפון רגיל, שתהיה לה שיחת חינם, ממש כמו כל שירותי החירום האחרים.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שבישורת האחרונה נשארנו למעשה עם סוגיה אחת שלא הצלחנו עדיין למצוא לה פיתרון – הייתי אומרת בכתב, אבל כן יש לה פיתרון בפרוטוקול – שזו ההכרה בעלויות של חברות הסלולר לצורכי מס כתרומה של אותה חברה.

תמי סלע: חברות התקשורת בכלל.

ציפי חוטובלי: אוקיי, חברות התקשורת בכלל, גם בזק.

ציפי חוטובלי: זה נראה לי הדבר המרכזי שאנחנו מחכים לו, המסמך בכתב.

ציפי חוטובלי: היועצת המשפטית שלנו, תמי סלע, אומרת שזה לא מעכב כי יש בעצם התחייבות רשמית של אורגן של המדינה להעביר את זה, ולכן אין שום בעיה שאנחנו נקדם את החקיקה במקביל לקבלת המכתב.

ציפי חוטובלי: אולי תגידי את הדברים.

תמי סלע: שוחחתי עכשיו עם נציגת רשות המיסים שלא הגיעה, אבל היא גם אמרה שהמכתב לא הועבר פשוט מסיבות של זמן, לא בגלל שהם חזרו בהם מההתחייבות.

תמי סלע: מבחינתם זה שהם הצהירו לפרוטוקול זה דבר שמחייב אותם.

תמי סלע: הם לא נסוגים מהתחייבות הזו.

תמי סלע: כיוון שאמרתי לה שאנחנו רוצים להעביר את החוק ולדעת שהקצוות סגורים אז היא אמרה שבימים הקרובים הם יעבירו את המכתב, אבל לא היתה סיבה מיוחדת לזה שהמכתב לא הועבר.

תמי סלע: כן חשוב לנו לראות את המכתב הזה בקרוב מאוד.

תמי סלע: מבחינת ההתחייבות השלטונית, גם זה שהוצהר לפרוטוקול וזה נאמר על-ידי נציגים מוסמכים של רשות המיסים, זאת התחייבות.

ציפי חוטובלי: יפה, מצוין.

ציפי חוטובלי: אז בעצם כאן נשאר רק לשמוע אם יש למישהו הערות או דברים לתרום.

ציפי חוטובלי: מאחר והחוק יחסית חוק פשוט, הוא לא חוק מורכב, אני חושבת שיש סוגיה נוספת שאני רוצה כאן להעיר.

ציפי חוטובלי: כמי שמאמינה שהדרך להטמעת שינויים עוברת גם הרבה פעמים דרך פרסום ודרך קמפיינים, אני חושבת שלא יהיה מנוס מפנייה לשר התקשורת בעניין הזה שיקצה – לא מדובר בסכומים גדולים, אני מניחה שמדובר בכסף מאוד קטן לעומת התרומה המאוד משמעותית שתהיה – להפצת המידע הזה בקרב נשים, ילדים וכל אדם שהוא נפגע פוטנציאלי.

ציפי חוטובלי: הדבר הזה יעשה על-ידי הוועדה, אנחנו נשלח מכתב רשמי.

ציפי חוטובלי: כמובן, מתוקף היותי חברת ליכוד גם יהיה לי מאוד קל לפנות אל השר אישית.

ציפי חוטובלי: מתוקף הערכתי אל השר אני גם בטוחה שיהיה לו רצון אמיתי וכן לעזור.

ציפי חוטובלי: אני באמת מקווה שנצליח לגייס כסף לנושא.

תמי סלע: אני חושבת שכבר היו מהלכים.

תמי סלע: איגוד מרכזי סיוע פנה במהלך לשר התקשורת, אני חושבת שגם הרשות לקידום מעמד האישה מעורבת במהלך.

מיכל רוזין: ותומכת מאוד.

תמי סלע: רק רציתי לומר בכל זאת עוד שתי מילים על החוק עצמו, כי בעצם חוץ מעניין שיחת החינם הוא כולל הסדר שמתייחס לכך שפרטי השיחה, שדבר השיחה, לא יועבר לגורם כלשהו, אלא לפי חוק אחר או לפי צו של בית המשפט.

תמי סלע: כשאומרים חוק אחר זה כולל גם את חוק נתוני תקשורת שנותן מענה לסיטואציות של הצלת חיים או של סיכונים למיניהם, ששם באמת יש מנגנון שקצין משטרה יכול להעביר או לקבל מידע מחברות התקשורת.

תמי סלע: וכן, שהפירוט שהשיחה התקיימה לא יופיע בדפי המידע שמועברים אל המנוי.

תמי סלע: לא הכנסנו סעיף תחילה.

תמי סלע: בישיבה הקודמת, אני מזכירה, היתה בקשה לשלושה חודשים, יושבת-ראש הוועדה ציינה שחודש אחד בעצם יעבור עד ששוב נגיע לפה אז אפשר אולי להסתפק בחודשיים.

תמי סלע: על זה הבנתי שיש הערות לחלק מהגורמים.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לשמוע פשוט מהגורמים המקצועיים לגבי ההיערכות הטכנית.

ציפי חוטובלי: תראו, אני לא בקיאה בעניינים הטכניים, אני אשמח שזה יכנס לתוקף כמה שיותר מהר.

תמי סלע: גם למשרד התקשורת יש עוד איזושהי הערה.

ציפי חוטובלי: בבקשה.

נתי ביאלסטוק: אני אתחיל, ברשותך, בהתייחסות לאמירה האחרונה של יושבת-הראש בעניין הפרסום.

נתי ביאלסטוק: לצערי, תקציב משרד התקשורת אינו מאפשר קמפיין פרסומי בהקשר הזה.

נתי ביאלסטוק: יחד עם זאת, אנחנו נשמח מאוד לכסות את התיקון בחקיקה בהודעות לתקשורת כפי שאנחנו עושים מעת לעת, ולתת לזה את החשיפה המירבית שאנחנו יודעים לעשות בדרך הזאת.

ציפי חוטובלי: לא הבנתי עדיין מה הבעיה לתרום – לא מדובר בסכומים גדולים, מה הבעיה?

נתי ביאלסטוק: קודם כל, אני לא בטוח שמבחינת הכללים שחלים על תקציב ניהול המדינה אנחנו יכולים לעשות את זה, מצד אחד.

ציפי חוטובלי: זה לא ברור.

ציפי חוטובלי: אני רוצה להגיד לך משהו בעניין הזה.

ציפי חוטובלי: בתור מי שאחראית על הרבה מאוד – לפקח כמובן, אני לא מחוללת רפורמות בכל התחומים, משרד התמ"ת, כחלק מהתפקיד שלו, הביטוח הלאומי, כחלק מהתפקיד שלו בקשר שלו מול הציבור, חייב ליידע אותו כשיש דברים חדשים שמתרחשים.

ציפי חוטובלי: אני מודה שכשמדובר בהורדת מחירי קישוריות או כל מיני דברים אחרים שנוגעים לכל אזרח ואזרח במדינת ישראל, מספיק ששר התקשורת מתראיין, נותן כמה כתבות וכל אזרח יודע שיש לו את ההטבה הזאת.

ציפי חוטובלי: כשמדובר בעניין שהוא לא נוגע לכל אזרח בישראל, כן יש צורך בקמפיין.

ציפי חוטובלי: ברור שצריך לבדוק את זה משפטית, אני רק אומרת: יש תקדימים בהרבה משרדי ממשלה שחלק מהתקצוב שלהם – לא מדובר בתקצוב גדול – מופנה לאפיק המאוד פשוט של להודיע לציבור.

ציפי חוטובלי: לא מדובר בפרסום שעולה הון תועפות למדינה.

ציפי חוטובלי: הרבה פעמים מדובר באנשים שבאים בהתנדבות, יש משרדי פרסום שמוכנים לעשות עבודה בהתנדבות, אבל בתוך המערך הזה – גם כמה שקלים שזה עולה – צריך את הגיבוי של המשרד.

נתי ביאלסטוק: גברתי אמרה שהיא תפנה לשר התקשורת, אנחנו נתייחס לפנייה כשהיא תגיע.

נתי ביאלסטוק: אני רק אומר מראש שיש מגבלות בניהול תקציב, אין לנו סעיף תקציבי לקמפיינים פרסומיים ואין לנו גם את המקורות מהתקציב הדל שלנו, שאנחנו לא מצליחים להתמודד אתו.

נתי ביאלסטוק: אמרתי, אנחנו נשמח מאוד לתת לכך כיסוי תקשורתי במסגרת ההודעות לעיתונות כשהחוק יעבור.

נתי ביאלסטוק: הדבר הבא שאני עומד להתייחס אליו הוא הצורך שלנו גם להיערך לתיקונים בחקיקה.

נתי ביאלסטוק: זה יכול להתקשר לנושא הזה משום שאנחנו נדרש, בעקבות החקיקה, לתקן מספר מסמכים, את תקנות התקשורת שנוגעות לתשלומים.

נתי ביאלסטוק: אנחנו נצטרך לתקן את רישיונות חברות התקשורת.

נתי ביאלסטוק: במסגרת תיקון רישיונות התקשורת אנחנו נשקול במסגרת התיקון לשים שם איזשהו מנגנון של יידוע מקבלי חשבונות הטלפון לפרוצדורות ולחיסיון, לצורך העניין, שניתן במסגרת התיקון הזה.

נתי ביאלסטוק: אנחנו צריכים גם לתקן את תוכנית המספור, זאת אומרת, לפטור את החברות מנושא קישור הגומלין של העברות הכספים ביניהן.

נתי ביאלסטוק: לכן אנחנו נרצה לקבל, לאחר שהחקיקה תעבור, תאריך תחולה כמה שיותר מאוחר על מנת שנוכל להיערך לזה.

נתי ביאלסטוק: בנוסף, בגלל שבהכנה לקריאה ראשונה הוגדר אותו מוקד שזכאי ליהנות מההסדר שהחוק הזה מכיל, הוגדר בצורה מאוד מאוד רחבה, אנחנו נרצה לערוך איזשהו תיקון בהגדרה ולהוסיף לחקיקה תקנות ששר התקשורת ושר הרווחה – אגב, הם יתייעצו ביניהם אם זה מקובל עליהם – יקבעו על מנת לזהות את אותם גופים שזכאים ליהנות מההסדר שהחוק הזה קבע.

ציפי חוטובלי: אני לא הבנתי מכל המלל באופן מעשי – אנחנו מדברים על לוחות זמנים.

ציפי חוטובלי: כמה זמן זה ייקח?

ציפי חוטובלי: אני דיברתי כאן על שלושה חודשים, כמה זמן, אתה מעריך, שייקח לכם להיערך?

נתי ביאלסטוק: שלושה חודשים זה המינימום, הייתי רוצה ארבעה חודשים.

ציפי חוטובלי: אנחנו לא נתקטנן על חודש, אני אומרת בכנות.

ציפי חוטובלי: אם אתה תגיד לי באופן אמיתי שיש כאן - - -

נתי ביאלסטוק: מאחר ומדובר בתקנות רבות שייתכן שחלקן צריכות גם לעבור בוועדות כנסת, אנחנו נכנסים לתקופה של פגרה, אז אני הייתי מבקש ארבעה חודשים.

ציפי חוטובלי: אוקיי, בסדר גמור.

עדי ויינברג: אני מסכימה עם נתי ממשרד התקשורת.

עדי ויינברג: גם מבחינת החברות יש המון היערכות.

עדי ויינברג: גם מהניסיון, כאשר דברים יורדים לשטח המון פעמים צפים דברים שלא צפו אותם מראש, ואני חושבת שהמינימום הוא שבאמת שנוכל לעמוד בחוק.

עדי ויינברג: אני אגיד ספציפית לגבי חברת מירס, אנחנו עכשיו מקימים רשת, עובדים סביב השעון וקצת יותר.

עדי ויינברג: לפחות ארבעה חודשים.

ציפי חוטובלי: אוקיי, אם מקובל עליכם ארבעה חודשים אני באמת חודש שאין סיבה בגלל חודש לא לאפשר לכם להיערך כמו שצריך.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שארבעה חודשים זה בסדר גמור.

תמי סלע: היתה פה הערה לגבי ההגדרה.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: לגבי ההגדרה.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: ההגדרה, כפי שהיא אושרה על-ידי הוועדה בהמשך לדיון האחרון, היא הגדרה רחבה.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו מדברים על מוסד ציבור שנקבע לסעיף 46 לפקודת מס הכנסה שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: יש בהגדרה הזו שני אלמנטים, גם מוסד ציבור שנקבע לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה וגם שעיקר פעילותו.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו חושבים שנכון שיהיה ברור באופן ספציפי מי הגופים שיכנסו לתוך הקריטריונים האלה שנקבעו כאן על ידי הוועדה, ולכן נכון להכניס תוספת שתבהיר שהגופים כאמור ייקבעו בתקנות על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אחרת אנחנו נהיה במצב דברים שבו – אם לא תהיה הגדרה כזאת ולא יהיה ברור מי אותם גופים – שבעלי הרישיון יצטרכו להכריע בעצמם מי זה גוף שעיר פעילותו סיוע לנפגעי ונפגעות.

עדי קאהן-גונן: לא, זה אפילו יותר מסובך מזה, מכיוון שבתוכנית המספור אנחנו ממילא נצטרך להכניס מספרים ספציפיים של מוקדים.

עדי קאהן-גונן: אנחנו נצטרך לשנות את תוכנית המספור באופן ספציפי לעניין כל מספור שזכאי להיות בחינם.

עדי קאהן-גונן: זאת אומרת שה-1202, 1203, יצטרכו להיות אצלנו בשינוי של תוכנית המספור.

ציפי חוטובלי: בואו נדבר בעברית.

ציפי חוטובלי: זה כמו שמחר בבוקר יקום מפכ"ל המשטרה ויגיד: סליחה, אני החלטתי ש-100 זה אמנם מספר קליט אבל הגיע הזמן לשנות את זה.

נתי ביאלסטוק: הוא לא יכול.

ציפי חוטובלי: בסדר.

ציפי חוטובלי: אני אומרת: יש כאן מספר שהוא נצרב בתודעה הציבורית, אתם רוצים לשנות אותו?

קריאות: לא, לא.

עדי קאהן-גונן: לא, חס וחלילה.

ציפי חוטובלי: לא הבנתי מה את רוצה, סליחה.

עדי קאהן-גונן: רגע, אני אסביר את עצמי.

עדי קאהן-גונן: אני אומרת שפשוט ההגדרה היום היא רחבה וכוללת עוד מוקדים שאולי יקומו ויענו על שני הקריטריונים המצטברים, ולאותם ארגונים יכול להיות שיהיה מספר חירום אחר.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: כל מוקד כזה יצטרך לקבל מספר ספציפי מהמשרד.

תמי סלע: אני רוצה להציע אולי פיתרון, יכול להיות שזה מה שהתכוונתם.

ציפי חוטובלי: היה לנו על זה דיון בהכנה לקריאה ראשונה.

אורלי לוי אבקסיס: נכון והיה סיכום גם.

תמי סלע: נכון אבל אני מבינה את ההערה שאומרת שכרגע, לכאורה, מפנים פה לשיקול דעת של החברה שאמורה לדאוג לכך שהשיחה היא ללא תשלום, להחליט אם זה ארגון שכן נכנס להגדרה או לא נכנס להגדרה.

תמי סלע: וזה לא תקין.

תמי סלע: צריך להיות ברור למי הם נותנים שיחת חינם ולמי לא.

תמי סלע: מה שאפשר לעשות הוא להכניס כבר עכשיו בתוספת את המספרים שאנחנו יודעים שקיימים, והתוספת ניתנת לשינוי על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו חושבים שעדיף תקנות.

אורלי לוי אבקסיס: לא, אבל תקנות יכולות לעכב את זה ויכולות באמת לשים מקלות בגלגלים.

אורלי לוי אבקסיס: מה גם שבקריאה הראשונה אנחנו די הגענו לנוסח מוסכם אבל אתם רוצים לפתוח את זה שוב, אני מבינה.

אורלי לוי אבקסיס: לכם תהיה את היד, זה אצלכם.

אורלי לוי אבקסיס: אצלכם בעצם קיים המנגנון איזה מספרים נוספים להכניס לתוך אותה קבוצה, לתוך אותו סעיף סל.

אורלי לוי אבקסיס: תמיד תוכלו להוסיף עוד.

אורלי לוי אבקסיס: בינתיים אנחנו נשאיר את זה ככה, עם האפשרות שלכם להוסיף שם מספרים נוספים שנכנסים.

אורלי לוי אבקסיס: כלומר, מתחת למסגרת של 1202 ו-1203, אתם תוכלו להחליט אם גופים נוספים נכנסים תחת אותה הגדרה.

תמי סלע: מה הבעיה עם ההצעה?

תמי סלע: אני אסביר את הרעיון שאני הצעתי כדי שהוא יהיה ברור.

אורלי לוי אבקסיס: וזה הוסכם בקריאה הראשונה.

תמי סלע: שבסוף ההגדרה "מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית" – כלומר, כרגע ההגדרה היא "מוסד ציבורי שנקבע לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית".

תמי סלע: נקבע בתוספת - - -

נתי ביאלסטוק: אגב, פה הייתי מוסיף "באמצעות מוקד טלפוני".

ציפי חוטובלי: אני לא חושבת, אגב, שעיקר הסיוע שלהם הוא באמצעות מוקד.

ציפי חוטובלי: זה אחד מהדרכים שלהם.

מיכל רוזין: זה יסנן נכון את ההבדל בין מי שמפעיל מרכזי סיוע שמפעילים קווי חירום לבין ארגון שמחר יקום ויחליט שהוא נותן סיוע בבגדים לנפגעות.

מיכל רוזין: אני לא מזלזלת, הכול חשוב, אנחנו מדברים כרגע על הפעלת סיוע בקו חירום.

ציפי חוטובלי: אני מנסה לחשוב על מקומות אחרים אולי, מקומות כמו מקלטים, או מקומות של שיקום.

נתי ביאלסטוק: למשל, מקלט לנפגעי תקיפה מינית יכול להיכנס להגדרה הזאת משום שאולי הוא גוף ציבורי שהוגדר בחוק הזה ועיקר עיסוקו בטיפול בנפגעי תקיפה מינית, ואין הכוונה שהוא ייהנה משיחות חינם.

קרן בר יהודה: תמי, אולי "שמפעיל", ולא "שעיקר פעילותו מוקד טלפוני".

אורלי לוי אבקסיס: "שמפעיל מוקד", בלי "עיקר".

תמי סלע: לא, אבל אז זה לא אומר שהמוקד – טלפוניה היא עיקר פעילותו.

קרן בר יהודה: "שעיקר פעילותו נפגעות תקיפה מינית באמצעות מוקד טלפוני".

ציפי חוטובלי: רגע, בואו נראה איפה הבעיה.

ציפי חוטובלי: אני מבינה את ההצעה שלך, שהסיוע הוא בעיקר באמצעות טלפון, אבל מאחר ובכל מקרה מדובר במרכזיות – מיכל, אולי פשוט תסבירי לנו ברמה הטכנית.

ציפי חוטובלי: יש היום 11 מרכזי סיוע?

מיכל רוזין: רשמיים, מוכרים על ידי המדינה, כן.

ציפי חוטובלי: אוקיי, אז בתוך ה-11 האלה, כשאישה מתקשרת 1202, למי היא מגיעה?

ציפי חוטובלי: בואו נבין טכנית פשוט כדי שנראה איך זה עובד.

מיכל רוזין: יש שני קווים שהם קווים מקוצרים, 1202 שזה קו לנשים ו-1203 שזה קו לגברים.

מיכל רוזין: כיום החלוקה מאוד עתיקה ובעייתית כשלעצמה, מבזק של פעם.

מיכל רוזין: כלומר, אם אתה מתקשר באזור 02 אתה תגיע למרכז הסיוע בירושלים, אם אתה מתקשר 03 תגיע למרכז הסיוע בתל-אביב.

מיכל רוזין: היום, אתם יודעים, כבר בזק הוא לא השליט היחיד בשוק התקשורת ולכן אם יש כל מיני מרכזיות, 073 וכדומה, אז יש קצת בלבול לאן מגיעים.

מיכל רוזין: זה התחיל בקיבוצים, למשל, שעשו מרכזיות משותפות ואז הגיעו בכלל לאזור אחר בארץ, והיום אנחנו יודעים שגם בהרבה מקומות עבודה שיש בהם מרכזיות, יש קצת בלבול עם הדברים האלה.

מיכל רוזין: אנחנו לא פעם בתקשורת עם בזק והחברות הסלולריות על מנת לסדר את הנושא הזה.

מיכל רוזין: אבל החלוקה היא אזורית על פי החיוג.

מיכל רוזין: כלומר, מהאזור שאת מתקשרת את תגיעי למרכז סיוע שנמצא באזור שלך.

מיכל רוזין: החשיבות שלך כך היא שמעבר לזה שאנחנו באמת נותנות את הסיוע על הקו, אם אותה אישה רוצה המשך ליווי למשטרה, לבית חולים, לפרקליטות, הליך משפטי, אם היא רוצה לבוא לפגישת סיוע או לקבוצת סיוע, אז אוטומטית, ברגע שהיא מגיעה לטלפון שהוא באזור המגורים שלה, זה יקל על המשך הטיפול.

ציפי חוטובלי: מיכל, יש לי שאלה: יש מרכז סיוע לנשים דתיות, למשל, אז כשמתקשרים 1202, עושים העברה למרכז הסיוע?

מיכל רוזין: אז ככה, 1202 באזור ירושלים יגיע למרכז הסיוע בירושלים.

מיכל רוזין: לכן לקו בנצרת – שהוא חופף עם חיפה מבחינת בזק כמובן – ולקו של דתיות, יש מספר ספציפי להם.

מיכל רוזין: כך גם לקו גברים דתיים שיושבים בירושלים.

ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים הרי שהמספרים האלה גם יהיו חינם.

מיכל רוזין: לגמרי.

מיכל רוזין: כל המספרים האלה ייכנסו, ולכן כל מי שיתקשר לקווים האלה יגיע כמובן למקום הנכון וזו תהיה אותה עלות שיחה כמו ל-1202 או 1203 לגברים.

ציפי חוטובלי: בואו נשאל את היועץ הבכיר למנכ"ל, מה בעצם החשש שלך?

ציפי חוטובלי: איזה סוג של מקומות אתם רואה לנגד עיניך שינצלו את החוק?

נתי ביאלסטוק: אני לא אומר שינצלו.

נתי ביאלסטוק: אני אומר שאם לא תהיה הגדרה מספיק ברורה ורשימה לצורך העניין סגורה – לא סגורה כי תמיד יהיה אפשר להוסיף בצורה ברורה על פי שיקול דעת של גורם שיכול להבין בדבר הזה – אני פשוט לא יודע להגיד למי זה יחול ולמי לא.

נתי ביאלסטוק: כלומר, אם יפנה אלי גורם שיטען שהוא מוקד לנפגעי תקיפה מינית בעדה הדרוזית, למה שאני אכניס אותו לתוכנית המספור?

נתי ביאלסטוק: מי אני, כמשרד התקשורת, שיכול לקבוע אם הוא זכאי או לא זכאי.

נתי ביאלסטוק: לכן, אנחנו מציעים שהמוקד הזה יירשם בתקנות שייקבעו במשותף על-ידי שר הרווחה ושר התקשורת.

ציפי חוטובלי: לא, אני גם מתנגדת לתקנות, אני חושבת שתוספת.

תמי סלע: מה הבעיה עם ההצעה של תוספת?

נתי ביאלסטוק: אני אגיד מה הבעיה להוסיף.

נתי ביאלסטוק: קודם כל, מדובר במשאב מאוד מאוד מוגבל, מספרים מקוצרים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל היום גם ככה מישהו הכיר באותם מרכזים, מישהו נתן להם את המספר הספציפי הזה.

אורלי לוי אבקסיס: כלומר, הם נכנסו תחת איזושהי הגדרה.

נתי ביאלסטוק: לא, אנחנו צריכים לתת את המספר, אין להם מספר.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות כאן רגע למיכל כי זה כן, לדעתי, איך זה שמתארגן כל הפרויקט הזה של מרכזי הסיוע.

ציפי חוטובלי: בכוונה שאלתי על הנישות של המגזרים.

ציפי חוטובלי: למה אני שואלת את זה?

ציפי חוטובלי: במיוחד שיש כרגע הצעת חוק – אני רוצה להגיד במקביל – של גפני, אם אני לא טועה, שרוצה להפוך את כל מוקדי החירום ל-911 ישראלי.

ציפי חוטובלי: ממש.

ציפי חוטובלי: אפילו עם המספר 911.

נתי ביאלסטוק: אנחנו נרוץ עם 122 אבל בסדר.

ציפי חוטובלי: לא משנה אבל העיקרון הוא מובן, שאזרח לא יתחיל לחשוב: עכשיו פרצה שריפה, עכשיו אני צריך משטרה.

ציפי חוטובלי: יש מספר מוקד חירום ואז מפנים אותו לגורם הרלוונטי.

ציפי חוטובלי: במובנים רבים, בעיני, מרכזי הסיוע צריכים לפעול באותו עיקרון.

ציפי חוטובלי: זאת אומרת, יש מספר גנרי שהמספר הזה מתאים לנשים, לגברים, לילדים.

ציפי חוטובלי: אם תרצו, 1202 זה מספר שאני חושבת שאנשים מתחילים כבר להכיר אותו.

ציפי חוטובלי: המספר הזה צריך להינתן.

ציפי חוטובלי: כל מי שמגיע למוקדנית, היא צריכה להעביר אותו לאיזשהו גורם מטפל שהוא יותר ספציפי, אבל בעצם אתם אומרים לשלוט על כל הגורמים שרוצים לעזור.

ציפי חוטובלי: זה לא פיראטי.

ציפי חוטובלי: זה לא שמחר בבוקר קם כל בן-אדם ומחליט שהוא מרכז סיוע.

ציפי חוטובלי: בסופו של יום אתם עוברים איזשהו תהליך של הכרה עם המקומות האלה.

מיכל רוזין: בואו נעשה הפרדה.

מיכל רוזין: יש הפרדה ויש פה חשיבות באמת שגם יש שיתוף של שני השרים, הרווחה והתקשורת.

מיכל רוזין: מרכזי סיוע מוגדרים בחוק על יד כך שמי מקבל תמיכה ומי לא מקבל תמיכה מהמדינה, או לפחות יש איזו הגדרת קריטריונים לגבי מה זה מרכז סיוע המפעיל קו חירום.

מיכל רוזין: מדובר על קו חירום הפועל 7 ימים בשבוע, 24 שעות ביממה, יש הגדרה מאוד מאוד ברורה.

מיכל רוזין: זה נכון שמחר יכולה לקום קבוצה אחרת של אנשים ולומר: אנחנו מקימים קו חירום.

מיכל רוזין: דרך אגב, זה לא אוטומטית שהם יוכרו כמרכז סיוע ויזכו לתמיכה של המדינה.

מיכל רוזין: השאלה היא מה אתם רוצים להכניס בחוק.

מיכל רוזין: האם מחר, בעדה הדרוזית למשל, מחליטים להקים קו סיוע, קו חירום, אנחנו נגיד: לא, אתם לא יכולים להיות בתוך הקו.

מיכל רוזין: אני לא בעד.

מיכל רוזין: יכול להיות שצריך לקבוע אולי איזה זמן, שהוא מפעיל כבר קו לפחות בשנתיים האחרונות.

מיכל רוזין: אני לא יודעת.

מיכל רוזין: צריך לחשוב על משהו כזה.

נתי ביאלסטוק: אני אסביר מאיפה באה הבעיה, כנראה לא הובנו.

מיכל רוזין: שנייה, אני רק אומר שגם בנושא התמיכות לא כל אחד יכול לבוא היום ולהגיד: אני מקים מרכז סיוע ומעכשיו תתמכו בי.

מיכל רוזין: הוא צריך להראות פעילות אחורה שהוא אכן עובד בצורה רציפה.

מיכל רוזין: אני רק אגיד על העניין של מספר אחד, יש עם זה די בעיה כי כל הרעיון עם סיוע הוא שכשאת מרימה את הטלפון, עונה לך מתנדבת או מתנדב שיכול לדבר אתך ולתת את הסיוע הטוב ביותר.

מיכל רוזין: ברגע שעונה סוג של מוקדנית ומתחילה להעביר אותך לפה, לשם, את אוטומטית נסגרת ואת לא תתקשרי שוב או בכלל לא תדברי.

מיכל רוזין: יש חשיבות לכך שאישה דתייה מתקשרת ועונים לה בשפה שלה, בצורת ההתבטאות שלה.

מיכל רוזין: אותו דבר גבר דתי.

מיכל רוזין: אנחנו למדנו את זה אחרי הרבה שנים.

מיכל רוזין: למשל גבר שמתקשר ועונה לו אישה או אישה שפתאום יענה לה גבר.

ציפי חוטובלי: בואי נלך למשהו קרוב.

ציפי חוטובלי: יש לנו עולים במדינת ישראל, אמהרית ורוסית אלו צריכות להיות שפות שבהן עונים במוקדים שמיועדים לעולים.

מיכל רוזין: אז יש.

מיכל רוזין: יש.

מיכל רוזין: לצערנו אין לנו קו ייחודי רק לזה, לצערנו, אבל כן יש לנו מענה בחלק מהמרכזים באמהרית וברוסית.

מיכל רוזין: ובהחלט, אם מישהי מתקשרת ואומרת: קשה לי לדבר אני רוצה לדבר בשפה שלי אז היא תועבר.

מיכל רוזין: כמו שאם מישהי מחיפה תתקשר ותגיד: אני בחורה דתייה, ישר יגידו לה: תראי, יש מרכז לדתיות, יש קו ישיר, את רוצה להתקשר או שאת רוצה להמשיך לדבר אתנו?

מיכל רוזין: גם גבר, דרך אגב, שמתקשר ל-1202, יכולים להגיד לו: תראה, יש קו לגברים אם אתה מעדיף.

מיכל רוזין: יכול להיות שהוא יעדיף להמשיך לדבר עם מתנדבת אישה ויכול להיות שהוא יעדיף את הקו של הגברים.

מיכל רוזין: אבל בהחלט יש יתרון לכך שקודם כל אוטומטית יענו, לפחות בדברים שזיהינו שהם משמעותית תרבותית, יענו בשפה שלהם, בצורת ההתבטאות שלהם, ולא שתענה מוקדנית ותגיד: אה, את מדברת ערבית?

מיכל רוזין: רגע, אני אעביר אותך לקו בנצרת.

מיכל רוזין: זה קצת יבטל את האינטימיות ואת המקום הכול כך אנונימי וחשוב עד שהאישה כבר מרימה את הטלפון.

ציפי חוטובלי: אני אגיד לך רק מה הבעיה.

ציפי חוטובלי: אני מסכימה עם כל מילה שאמרת אני רק אומרת שחלק מהתהליך הוא גם שיהיה מספר נגיש.

ציפי חוטובלי: שכל אישה שחלילה עברה איזושהי טראומה כזו או אחרת בתחום הזה, שתוכל ישר להתקשר, שהיא לא מחפשת עכשיו חברה שמכירה.

ציפי חוטובלי: הרי מאחורי הקו לא יודעים אם התקשרה עולה חדשה, אישה דתייה, גבר או אישה, בכל מקרה מגיעים לאיזשהו מרכז שמקבל פניות שהן מגוונות שצריך בסוף להעביר למקום ייעודי.

מיכל רוזין: נכון, אבל אנחנו דואגות להפיץ בקהילות שלנו.

מיכל רוזין: למשל, בקהילה הדתית-לאומית והחרדית, מפיצים את הקו הישיר למרכז הסיוע של הדתיות.

ציפי חוטובלי: שהוא לא מספר מקוצר, הוא מספר רגיל.

מיכל רוזין: הוא לא מספר מקוצר.

מיכל רוזין: אנחנו עדיין, בקמפיינים שלנו ובכל מקום, נגיד 1202.

מיכל רוזין: אני לא עכשיו אשב בכל ראיון בתקשורת ואגיד את כל המספרים.

מיכל רוזין: גם הקמפיין, אנחנו מצפים שהוא יהיה ל-1202 ולא לכל המספרים.

נתי ביאלסטוק: גברתי, אני אגיד מה הבעיה שלנו.

נתי ביאלסטוק: קודם כל, מי שצריך לעשות עבודה מאחורי העובדה שקו בסופו של דבר ייהנה מההסדר הזה שהוא חינם, זה משרד התקשורת.

נתי ביאלסטוק: זאת אומרת, אם יקום מחר מוקד אחר, ארגון נוסף, ארגון נפרד שאנחנו לא מכירים אותו היום, והוא רוצה לעשות עבודה קדושה וטובה מהסוג הזה גם כן, הוא יצטרך – על מנת לקבל מספר מקוצר ועל מנת שהמספר המקוצר הזה גם יוכר כמספר שהשיחות אליו הן חינם – לבוא למשרד התקשורת ולבקש שהמשרד יעשה את הפרוצדורות הנדרשות על מנת שזה יקרה.

נתי ביאלסטוק: למשרד התקשורת אין, ואף פעם לא יהיו לו, כלים להחליט האם זה גורם שזכאי לקבל זאת.

ציפי חוטובלי: הוא צודק.

מיכל רוזין: בסדר, אז עם הרווחה.

אורלי לוי אבקסיס: לכן עשו תוספת.

נתי ביאלסטוק: לכן אנחנו מבקשים הרשימה הזו תהיה רשימה שתוכן על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה יחד.

ציפי חוטובלי: אנחנו הסכמנו על העניין הזה, אנחנו כמובן חייכו כי במקרה מדובר באותו האיש.

נתי ביאלסטוק: היום במקרה מדובר באותו האיש ויכול להיות ששר התקשורת יודע גם שזה משרד שרשאי אבל מחר זה לא יהיה אותו איש.

נתי ביאלסטוק: שר התקשורת לבד לא יכול לקבוע.

ציפי חוטובלי: אין ספק, אנחנו מסכימים לחלוטין.

ציפי חוטובלי: זה לא בתחום המקצועי שלכם, אין ספק.

נתי ביאלסטוק: בדיוק, אז לכן אנחנו מבקשים שהרשימה הזו תקבע בתקנות שמעת לעת יקבעו.

ציפי חוטובלי: רק כי אנחנו לא רוצים לעכב את יישום החוק אנחנו מציעים – בואי תמי, תציגי את הרעיון של התוספת.

תמי סלע: הרעיון עונה על השיקולים שבגללם אתם מבקשים את העניין הזה, שההגדרה תכלול את המרכיב של "מפעיל מוקד חירום טלפוני" ובסופה "שנקבע בתוספת".

תמי סלע: בתוספת נכניס כרגע "מוקד חירום של מרכזי סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית" – את כל המספרים הרלוונטיים, שזה ארבעה אם אני מבינה נכון: 1202, 1203, של נשים דתיות ושל גברים דתיים, שהם יופיע במפורש.

תמי סלע: בנוסף, תהיה הוראה שאומרת: שר התקשורת ושר הרווחה רשאי להוסיף על התוספת בצו.

נתי ביאלסטוק: קודם כל, אני מבקש שהמספרים לא יכנסו אלא רק שם הארגון, כי מספרים נוגעים לתוכנית מספור.

ציפי חוטובלי: אין לי בעיה, בסדר גמור.

תמי סלע: חשבתי שזה חשוב לכם כדי לדעת לאיזה מספרים אתם נותנים.

אורלי לוי אבקסיס: זה פנימי.

נתי ביאלסטוק: זה נקבע בתוכנית המספור.

ציפי חוטובלי: בסדר גמור, אין בעיה, זה יותר חשוב.

תמי סלע: נצטרך רק את השם המדויק.

נתי ביאלסטוק: את השם של הארגון.

נתי ביאלסטוק: המספרים גם יכולים להשתנות לפעמים, יכולים להתווסף עליהם.

נתי ביאלסטוק: זה הרבה יותר קל.

ציפי חוטובלי: בסדר גמור, אין לנו מחלוקת.

אורלי לוי אבקסיס: כל מי שמוכר היום במספרים המקוצרים וכל מי שתראו לנכון להוסיף בהמשך, בהתייעצות של שר הרווחה עם שר התקשורת.

נתי ביאלסטוק: אגב, זה יכול להיות לאותו ארגון וזה יכול להיות לארגון אחר.

נתי ביאלסטוק: זאת אומרת, המספרים לא צריכים להיות בטקסט הזה.

נתי ביאלסטוק: תוספת זה דבר נכון כאשר מדובר בדברים שהם בסמכותו של שר התקשורת, פה אנחנו מבקשים תקנות על מנת שיהיה קבוע שהרשימה הזאת נקבעת במשותף על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.

נתי ביאלסטוק: החוק הזה הוא חוק של תקשורת.

תמי סלע: אפשר להגיד ששר התקשורת, בהסכמת שר הרווחה, רשאי להחליט.

אורלי לוי אבקסיס: בדיוק, בהסכמת שר הרווחה.

ציפי חוטובלי: אני בעד, נהדר.

ציפי חוטובלי: זה ניסוח טוב.

ציפי חוטובלי: יש לנו עוד דוברים שרוצים להעיר או לומר משהו?

ציפי חוטובלי: אז אני רק אסכם את ההסכמות שיש לנו כרגע.

ציפי חוטובלי: מבחינת תחולתו של החוק, אני מקבלת את הבקשה שלכם לחודש נוסף.

ציפי חוטובלי: אורלי, זה היה כשעוד לא הגעת.

אורלי לוי אבקסיס: אז זה שלושה חודשים מעכשיו?

ציפי חוטובלי: ארבעה חודשים, הם ביקשו ארבעה חודשים.

אורלי לוי אבקסיס: אז זה חודשיים נוספים.

ציפי חוטובלי: חודשיים מעכשיו.

ציפי חוטובלי: ביקשתם ארבעה חודשים מהיום?

עדי ויינברג: מיום הפרסום.

נתי ביאלסטוק: מיום הפרסום.

נתי ביאלסטוק: צריך להבין, ההיערכות שלנו היא יחסית הקטנה כי היא להכין מסמכים, אבל מבחינת חברות התקשורת זה לגעת במערכות הבילינג שלהם.

נתי ביאלסטוק: אף חברת תקשורת לא תתחיל את ההתעסקות בנושא הזה, במערכות הכבדות והמאוד מאוד יקרות האלה, לפני שיהיה חוק ויהיה להם ברור מה הם צריכים לעשות.

ציפי חוטובלי: ברור, בסדר, מקובל.

ציפי חוטובלי: אבל אנחנו נאשר אותו לקריאה שנייה ושלישית וזה יהיה כבר אוטוטו.

תמי סלע: חשוב לי להגיד ממש מילה על העבודה שעשו במחלקת המחקר של הכנסת, בדיקת עלויות.

תמי סלע: כמובן שאי אפשר להגיד פה עלות ברורה כי זה תלוי במספר הדקות ובעלויות אם זה בסלולרי, אבל אפשר לראות שבממוצע, וכנראה שזה פחות או יותר העלות היום, זה משהו כמו 200,000 ש"ח, כי מדובר על 40,000 פניות, ממוצע של 15-10 דקות לשיחה, ואם לוקחים ממוצע שחלק מהשיחות מתנהלות ברשת קווית וחלק ברשתות סלולריות אז זה פחות או יותר הטווח.

אורלי לוי אבקסיס: הצעת החוק כוללת את הטלפונים הציבוריים?

תמי סלע: כן.

אורלי לוי אבקסיס: אוקיי.

תמי סלע: אז רק חשוב להגיד את זה.

תמי סלע: יש את זה באתר.

ציפי חוטובלי: יופי.

ציפי חוטובלי: מצוין.

ציפי חוטובלי: אז בעצם סיכמנו גם לגבי עניין התחולה וגם לגבי הנקודה איזה ארגונים יכולים להיכנס לתוך החוק.

ציפי חוטובלי: דיברנו על כל מי שכבר עכשיו נותן את השירותים האלה, ובמידה שבעתיד - - -

נתי ביאלסטוק: זה ארגון אחד, אני מבין.

אורלי לוי אבקסיס: לא, זה ארגון גג אחד.

ציפי חוטובלי: זה ארגון גג.

נתי ביאלסטוק: אז זה הארגון?

אורלי לוי אבקסיס: בינתיים, אם ירצו להצטרף?

אורלי לוי אבקסיס: על זה דיברנו.

ציפי חוטובלי: בדיוק בגלל זה עברתי עם מיכל על כל ההסברים, שיש תתי מגזרים והסתעפויות.

נתי ביאלסטוק: אבל הארגון הוא ארגון אחד?

ציפי חוטובלי: כן.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא ארגון אחד.

תמי סלע: יש להם איגוד שהוא על וכל אחד מהמרכזים הוא עמותה בפני עצמה ויש לה מוקד.

נתי ביאלסטוק: אבל כל אחד מהמוקדים הוא עמותה בפני עצמו?

תמי סלע: כל מוקד הוא עמותה בפני עצמה.

תמי סלע: יש להם מספר משותף, יש להם איגוד על אבל הם ארגונים נפרדים.

תמי סלע: אבל זה לא משנה, המספר הוא - - -

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אבל יש להם ארגון גג.

מיכל רוזין: כל אחד מהם עמותה נפרדת, רשומה, ומקבלת תמיכה - - -

בת שבע נחמיה-מיכאלי: זה סיוע של האיגוד כאילו?

בת שבע נחמיה-מיכאלי: אם רוצים למקד.

קרן בר יהודה: לא, האיגוד הוא של המרכזים, לא המרכזים של האיגוד.

מיכל רוזין: הוא אומר שהוא רוצה לרשום את רשימת העמותות שמפעילות אז אנחנו נרשום את השם המפורש.

תמי סלע: כלומר, יש עמותה שהיא מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בירושלים ויש עמותה שהיא מרכז סיוע – אפשר להגיד: מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית".

אורלי לוי אבקסיס: למה?

אורלי לוי אבקסיס: כל מי שהיום כבר נהנה מהמספר הזה וכל מי שתרצו להוסיף בתוספת.

אורלי לוי אבקסיס: סליחה, לא, אנחנו לא נכנסים עכשיו לנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: אני גם נורא מפחדת ממחר-מחרתיים, חלילה וחס – מיכל, את יודעת כמה אני מעריכה את העבודה שלכם ואתם עושים עבודת קודש – אי אפשר לדעת מה יהיה בעוד 10 שני ן ובעוד 17 שנים.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא רוצה לרשום כאיגוד מרכזי הסיוע.

אורלי לוי אבקסיס: כל מי שנכנס היום ונהנה היום מהקו המקוצר וכל מי שתראו לנכון להוסיף בתוספת.

ציפי חוטובלי: למה אתם מבלבלים?

ציפי חוטובלי: אנחנו סיכמנו שמה שיהיה בתוספת זה כל ארגון שירצה "להתקבל" – אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוא לא יעבור דרך מיכל רוזין, דרך האיגוד – אנחנו מבקשים משר הרווחה להיות הגורם שיאשר את זה ומשרד התקשורת יעבוד בתיאום עם שר הרווחה, נכון?

תמי סלע: אבל כבר עכשיו התוספת תכלול את המרכזים שהיום אנחנו יודעים שאנחנו רוצים לתת להם.

ציפי חוטובלי: בוודאי, זה ברור.

תמי סלע: ואז השאלה היא איך אנחנו כותבים אותם.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שצריך לכתוב אותם בשמם.

תמי סלע: ואז יש לנו את כל ה-11 כי לכל עמותה יש לה את השם שלה.

אורלי לוי אבקסיס: את כל ה-11.

ציפי חוטובלי: כן.

ציפי חוטובלי: 11.

ציפי חוטובלי: זה לא סיפור כזה גדול.

תמי סלע: את צריכה להעביר לי את השמות המדויקים של כל עמותה.

תמי סלע: דווקא לאיגוד עצמו אין מוקד חירום, הוא ארגון על שלהם.

בת שבע נחמיה-מיכאלי: חשבנו להפנות למרכזי הסיוע.

ציפי חוטובלי: מיכל, את מסכימה אתי שצריך לפרט כל אחד מהארגונים?

ציפי חוטובלי: אני חושבת שרק לכתוב איגוד וזה מספיק.

מיכל רוזין: כן, אבל בואו לא נשכח שלמשל, קו גברים זה לא עמותה נפרדת, זה חלק ממרכז סיוע בתל-אביב אז זה גם קווים נפרדים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל העניין של הקווים זה משהו שהוא פנימי למשרד התקשורת.

ציפי חוטובלי: מיכל, המהות היא חשובה כאן וגם פירוט הגורמים שעוסקים בזה כרגע ולכן אני חושבת שבתוספת כדאי לפרט את כל הארגונים שעוסקים בזה כרגע, שהם חוסים תחת הגג של איגוד מרכזי הסיוע.

מיכל רוזין: בסדר גמור.

ציפי חוטובלי: ותהיה תוספת שתאמר במפורש: אם אנחנו רוצים בעתיד לקבל לתוכנו ארגון נוסף - - -

אורלי לוי אבקסיס: רגע, יש עוד מרכזים היום שפועלים ועובדים והם לא תחת ארגון הגג?

מיכל רוזין: כן, אלסבאר בחיפה.

אורלי לוי אבקסיס: אז נוסיף גם אותם.

מיכל רוזין: בוודאי, הם חלק מה-11, וגם אילת שנכנסו בשנה האחרונה.

אורלי לוי אבקסיס: ואת יודעת אם יש עוד שעובדים והם לא תחת הגג שלך?

מיכל רוזין: לא כרגע.

אורלי לוי אבקסיס: את לא יודעת, אוקיי.

תמי סלע: זה אותו מספר?

מיכל רוזין: לא, זה לא 1202.

תמי סלע: אילת, זה לא 1202?

מיכל רוזין: אילת לא.

מיכל רוזין: באילת הם הקימו בעירייה, בלשכת הרווחה, עשו להם מספר חדש, מיוחד.

נתי ביאלסטוק: אין להם מספר נפרד, הם עדיין 1202?

עדי קאהן-גונן: לא, יש להם.

נתי ביאלסטוק: אבל זה מה שהיא אמרה.

עדי קאהן-גונן: לא, היא אמרה שיש חוץ מ-1202, 1203 ויש עוד שלושה מספרים.

נתי ביאלסטוק: לא, זה מספרים אחרים.

נתי ביאלסטוק: מספרים מקוצרים יש רק 1202 ו-1203.

עדי קאהן-גונן: גם את המספרים המלאים הם רוצים - - -

תמי סלע: דיברנו על זה כבר אז שיש מוקד של גברים דתיים ונשים דתיות שיש להם מספר אחר.

אורלי לוי אבקסיס: אז הם ייכנסו ל-1202.

נתי ביאלסטוק: אבל זה אותו מספר.

ציפי חוטובלי: משרד התקשורת, אתם מוזמנים להמשיך את הדיון הזה אחרי הישיבה הזאת אבל אנחנו רוצים להגיע לשלב הסיכומים, וגם חברותי ממרכזי הסיוע, בבקשה, אנחנו מתכנסים לשלב הסופי.

ציפי חוטובלי: אתן רוצות שהחוק יעבור?

ציפי חוטובלי: אז זה מה שאנחנו עושים.

ציפי חוטובלי: בבקשה, אני חושבת שאנחנו יכולים כבר להקריא את זה ולהצביע.

ציפי חוטובלי: תודה.

תמי סלע: "הוספת סעיף 12א 1.

תמי סלע: בחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשמ"ב-1982, אחרי סעיף 12 יבוא: "שירותי בזק 12א (א) שיחה מאת מנוי של בעל רישיון אל מוקד חירום של מרכז סיוע למוקד חירום לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית תהיה בלא תשלום; בסעיף זה– לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית "בעל רישיון" – כהגדרתו בסעיף 5ב(ו);" שזה כולל גם רישיונות כלליים, גם רישיונות סלולריים, גם מיוחדים.

תמי סלע: "מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי מינית" – מוסד ציבורי שנקבע לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית המפעיל מוקד חירום טלפוני, שנקבע בתוספת.

תמי סלע: (ב) דבר קיומה של שיחה כאמור בסעיף קטן (א) לא יצוין בפירוט השיחות שנשלח אל המנוי ולא יימסר למי שזכאי לקבל פירוט שיחות כאמור.

תמי סלע: (ג) בעל רישיון או מי מעובדיו שהגיע אליו מידע על דבר קיומה של שיחה כאמור בסעיף קטן (א), לא יגלה לאחר מידע אודות המתקשר או אודות השיחה ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות כל דין או לפי צו של בית משפט.

תמי סלע: (ד) הוראות סעיף זה יחולו גם על שיחה מטלפון ציבורי של בעל רישיון.

תמי סלע: " תחילה 2.

תמי סלע: תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו".

תמי סלע: ותיווסף תוספת שבה יהיה פירוט של אותם ארגונים שהיום נכללים במרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.

ציפי חוטובלי: נהדר.

אורלי לוי אבקסיס: ואז יהיה שם איך להרחיב את אותם - - -

תמי סלע: סליחה, נכון, את צודקת.

תמי סלע: "בהוראת שר התקשורת ושר הרווחה" – שר התקשורת זה יהיה בצו בהסכמת שר הרווחה - "רשאי לשנות את התוספת".

ציפי חוטובלי: יופי.

ציפי חוטובלי: מי בעד?

ציפי חוטובלי: בעד – פה אחד

ציפי חוטובלי: אין מתנגדים.

ציפי חוטובלי: החוק מאושר לקריאה שלישית.

ציפי חוטובלי: עכשיו יש 5 דקות עד למליאה, תתבשמי מהברכות.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לברך את חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לברך את משרד התקשורת שבאמת עבדנו אתו יד ביד בהקשר הזה, לברך את השר ואת הגורמים המקצועיים.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שיש מהפכות גדולות ומהפכות קטנות, בעיניי, המהפכות הגדולות באמת הן דווקא מהפכות שעוזרות לאזרח בחיי היום-יום.

ציפי חוטובלי: הדבר הזה הוא סוג של מהפכה כזאת.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שעשינו כאן

ציפי חוטובלי: מעשה מאוד מאוד חשוב למען המאבק בנפגעות תקיפה מינית ומאבק למען ארגוני הסיוע.

ציפי חוטובלי: יש כאן באמת הוכחה מאוד יפה של יוזמה שמשולבת עם גורמים מקצועיים.

ציפי חוטובלי: אני חייבת להגיד שבעידן שבו יורדים מאוד על לוביסטים אני כל הזמן אומרת: לשמחתי, הוועדה לקידום מעמד האישה לא עובדת עם לוביסטים, היא עובדת עם ארגוני נשים וארגונים שבאמת עושים עבודת קודש.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הצעת החוק הזו לא נולדה מעבודה משותפת עם הארגונים, למרות שאנחנו כן כל הזמן בקשר, היא נולדה מהשטח.

ציפי חוטובלי: עוד יותר טוב.

אורלי לוי אבקסיס: היא לא היתה פרי יוזמה של הארגון אבל בהחלט אני חושבת שהיא העלתה בעיה שהארגון התמודד אתה בעבר.

ציפי חוטובלי: פשוט מיכל אמרה שהרבה פעמים ניסו בעבר.

מיכל רוזין: אנחנו ניסינו בעבר שנים, שנים, להעביר את הצעת החוק הזו.

אורלי לוי אבקסיס: באמת?

אורלי לוי אבקסיס: לא היתה הצעת חוק כזו, אני כתבתי אותה.

מיכל רוזין: היתה.

מיכל רוזין: היא לא הונחה אבל היה ניסיון בזמנו כשאישרו את ער"ן כקו כזה.

אורלי לוי אבקסיס: אז איך לא הצעתם לנו הצעה כזו?

אורלי לוי אבקסיס: למה היא היתה צריכה להיוולד במפגש עם זאת מבאר-שבע?

אורלי לוי אבקסיס: זה מקסים אבל זה היה מקצר לנו תהליכים.

מיכל רוזין: הצענו כל כך הרבה שנים שכבר התייאשנו.

מיכל רוזין: אבל זה טוב ואנחנו עושות גם את עבודת הלובי בנוסף וזה חשוב מאוד.

ציפי חוטובלי: אז יפה, אני אגיד גם על העניין של השטח.

ציפי חוטובלי: באמת אני רוצה לברך את חברת הכנסת אורלי לוי שהיא באמת ממש נמצאת במפגשים – ליאת סוערת על העניין הזה, ברכות גם לך, ליאת, אני יודעת שאת עושה עבודת קודש בעניין הזה.

אורלי לוי אבקסיס: לגמרי, בכלל הארגונים עושים עבודה מדהימה שהמדינה צריכה לעשות.

אורלי לוי אבקסיס: אני מאוד מבינה שיש התרגשות אבל העניין החשוב הוא באמת שהחוק הזה אושר.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נצביע עליו במליאה.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להגיד לך תודה ענקית, לוועדה שלך תודה ענקית, ליועצת המשפטית ששמה את הדגש על כל שאלה והצליחה לגשר על כל הבעיות.

ציפי חוטובלי: בשמחה, מכל הלב.

ציפי חוטובלי: באמת מגיע לתמי, ממש מגיע.

ציפי חוטובלי: דיברתי על זה, אני חושבת שאנחנו נשלח מכתב.

מיכל רוזין: המשימה שלכם עכשיו היא ללחוץ על שר התקשורת ושר הרווחה שיהיה קמפיין, כי זה לא מספיק שזה יישאר רק בהודעה לתקשורת.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לומר עוד משהו, להגיד תודה רבה גם לחברות הטלפוניה בכלל כי אנחנו הפלנו עליהם פה עלות כלכלית בלי לשאול אותם דרך חוק.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שפה הזמן להגיד להם תודה רבה שהם לקחו חלק.

אורלי לוי אבקסיס: הם לא התנגדו.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו גם ניסינו לצמצם את הפגיעה שלהם ולהכיר בזה כהוצאות לצורך תרומה ושיתוף הפעולה אתן היה מדהים.

אורלי לוי אבקסיס: הוא לא היה משהו – למרות שלא היינו שואלים אתכם אם הייתם אומרים לא – אבל הם יצאו פה באמת כמי שמחזיר לחברה גם בדברים הכל כך חשובים האלו, שלפעמים זו הצלת חיים.

ציפי חוטובלי: יופי, אז ברכות לכולם, תודה לכולם וניפגש במליאה להצביע.