ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 233, 2012-02-13 10:00

דני דנון: בוקר טוב לכולם.

דני דנון: אני שמח לראות כאן חברים רבים מהתנועה הציונית, מהסוכנות היהודית.

דני דנון: אני בהחלט מאוד שמח לארח אתכם בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דני דנון: אנחנו היום מקיימים דיון מיוחד בו אנחנו מארחים את ההסתדרות הציונית העולמית.

דני דנון: כמי שגדל בתנועת בית"ר אבל שנים רבות פעל ועדיין פועל יחד אתכם בפעילות ציונית ברחבי העולם ובישראל, אני מאוד שמח על שאתם נמצאים כאן אתנו.

דני דנון: נמצאים כאן חברי הכנסת משה (מוץ) מטלון, חברת הכנסת מרינה סולודקין, חבר הכנסת רוברט טיבייב ואני כבר אומר לכם שיש עוד רבים וטובים שהם בדרכם להצטרף לדיון.

דני דנון: אני חושב שהתפקיד של ההסתדרות הציונית העולמית הוא תפקיד משמעותי וחשוב דווקא היום כשיש אתגרים שונים.

דני דנון: אני בא מפגישה עם ראש הממשלה בנושא אחר שהוא חשוב, נושא אלימות במגזר הערבי, ואני רוצה לומר שהממשלה מחויבת לנושא של עידוד העלייה ושל חינוך ציוני.

דני דנון: גם ראש הממשלה שרון היה מחויב לנושא הזה, מחויב כראש ממשלה לנושא הזה, וגם ראש הממשלה נתניהו מחויב לנושא הזה.

דני דנון: עברו שלוש שנים ויש להניח שהשתנו דברים אבל יש דברים שלא משתנים.

דני דנון: חבר הכנסת כץ, אתה מוזמן לשולחן.

דני דנון: יושבות כאן כל סיעות הבית.

דני דנון: אנחנו נשמח לקבל סקירה מידידי הטוב דובדב.

דני דנון: אתמול קראתי ספר שקשור לשחרור ירושלים.

דני דנון: קראתי שם ציטוט של חייל בשם אברהם דובדבני שסיפר על החוויה שלו על שחרור ירושלים.

דני דנון: הוא סיפר זאת באנגלית.

דני דנון: לא שאלתי אותך אם זה אתה, אבל נראה לי שזה היית אתה.

דני דנון: התיאור שלך מפורט בספר בצורה מרשימה.

דני דנון: אני מאוד מאוד שמח שאתה נמצא בתפקיד הזה של יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.

דני דנון: אני שמח לתת לך את הרשות לסקור את הפעילות של ההסתדרות הציונית וגם לדבר על הנושאים החשובים שאתם מבקשים להעלות.

דני דנון: בבקשה.

אברהם דובדבני: בוקר טוב.

אברהם דובדבני: תודה רבה על ההזמנה והאירוח, ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה.

אברהם דובדבני: אני אסקור בדקות ספורות ואומר קודם כל מה השינוי שחל בהסתדרות הציונית מאז הקונגרס האחרון לפני שנה וחצי.

אברהם דובדבני: עד לקונגרס האחרון במשך 81 שנים, יושב ראש ההסתדרות הציונית היה גם יושב ראש הסוכנות היהודית והיה יושב ראש משותף.

אברהם דובדבני: בגלל שב-1929 חיים ויצמן הקים את הסוכנות היהודית והוא היה אז בתפקיד של נשיא ההסתדרות הציונית העולמית, הוא הצמיד את הסוכנות היהודית להסתדרות הציונית והוא היה יושב ראש משותף לשניהם.

אברהם דובדבני: מאז, תמיד אחרי שבחרו יושב ראש הסתדרות ציונית בקונגרס, הוא באופן מיידי ואוטומטי הפך להיות יושב ראש הסוכנות היהודית.

אברהם דובדבני: כך זה התנהל 81 שנים.

אברהם דובדבני: בסופו של דבר, מאז קום המדינה, הדבר הזה היה לא לטובת ההסתדרות הציונית כי הסוכנות הלכה וגדלה, לקחה על עצמה הרבה מהמשימות שהיו בידי ההסתדרות הציונית העולמית כמו העלייה, כמו ההתיישבות בתוך הקו הירוק, בגליל ובנגב, לקחה על עצמה את החינוך היהודי בתפוצות והשאירה במשך השנים את ההסתדרות הציונית למעשה כמעט ללא משימות משמעותיות.

אברהם דובדבני: זה גרם לחולשה גדולה בהסתדרות הציונית, גם מבחינת העשייה אבל זה נעשה גם מבחינה אידיאולוגית כי אתה לא דן מה זה ציונות כשאין לך אחר כך אפשרות לבצע את מה שאתה מחליט.

אברהם דובדבני: למעשה ההחלטה של הסוכנות היהודית, בעיקר בהובלה של אנשי המגבית מארצות הברית, להיפרד וכי הם לא רוצים יושב ראש משותף.

אברהם דובדבני: הם לחצו שהיושב ראש יהיה רק שלהם.

אברהם דובדבני: שיושב ראש הסוכנות יהיה רק שלהם ולא יהיה יושב ראש ההסתדרות הציונית כי זה מפריע לתרומות, זה פוליטי ועוד כל מיני סיבות.

אברהם דובדבני: לכן שרנסקי נבחר להיות רק בסוכנות היהודית, למרות שהוא מאוד רצה – וגם אנחנו מאוד רצינו שהוא יהיה גם יושב ראש ההסתדרות הציונית – אבל האמריקאים לא נתנו וביבי נתניהו לא הצליח לשכנע אותם בעניין.

אברהם דובדבני: בסופו של דבר שרנסקי נבחר לסוכנות היהודית.

אברהם דובדבני: שנה לאחר מכן התקיים הקונגרס הציוני ואז שוב, לראשונה, אחרי 81 שנים, הוחלט שלהסתדרות הציונית יש עצמאות מהסוכנות היהודית, יש לה יושב ראש משלה, אין לו מחויבויות אחרות וכל כולו קודש להסתדרות הציונית.

אברהם דובדבני: אז קמנו בבוקר, אני והחבורה שיושבת כאן מסביב לשולחן שהם חברי ההנהלה הציונית שגם הם נבחרו בקונגרס הציוני האחרון, והתחלנו לחשוב במצב החדש מי אנחנו, מה תפקידנו היום, מהי ציונות וכולי.

אברהם דובדבני: אני רוצה לומר לכם שטוב שאנחנו נפגשים היום ולא אז כי אז היינו רק ברמת דיבורים אבל היום אנחנו יודעים לומר שההסתדרות הציונית המתחדשת – כך אנחנו קוראים לה – בנויה על כל העקרונות הישנים, לא שינינו עקרון קודם בתנועה הציונית, לא נעשה שינוי אידיאולוגי כלשהו, אלא יותר עדכונים של דגשים ומה צריכים להיות ההדגשים.

אברהם דובדבני: למעשה אנחנו עומדים היום במצב בו יש שלושה עמודים עליהם עומדת ההסתדרות הציונית המתחדשת.

אברהם דובדבני: האחד הוא ההתיישבות, ואנחנו למעשה ממשיכים את המצב שהיה קודם.

אברהם דובדבני: עד 2003 החטיבה להתיישבות שהייתה שייכת להסתדרות הציונית, מחלקה בהסתדרות הציונית, פעלה רק ביהודה ושומרון ואחרי כן בנגב ובגולן אבל אחרי 2003, כתוצאה מכך שהסוכנות יצאה ב-1992 מההתיישבות, למעשה ב-2003-2004 קיבלה החטיבה את המנדט מהממשלה לטפל גם בנושא ההתיישבות בנגב ובגליל ולמעשה החטיבה להתיישבות היא היום הגוף היחיד במדינה שעוסק בהתיישבות ומפעיל התיישבות והיא שייכת להסתדרות הציונית.

אברהם דובדבני: מאז הקמתה התקבלו הרבה החלטות חשובות.

אברהם דובדבני: הוקמו ישובים, בעיקר בנגב, עכשיו יש החלטות ממשלה על המשך הקמת ישובים בעוטף ערד, יש מגמה להקמת ישובים נוספים אפילו בגליל והחטיבה מתמודדת עם הדברים האלה ותעשה אותם על הצד הטוב ביותר.

אברהם דובדבני: זה הגוף המקצועי היחיד במדינה יודע לעשות התיישבות.

אברהם דובדבני: אם כן, עמוד אחד הוא הנושא של ההתיישבות.

אברהם דובדבני: העמוד השני, וכאן אני מגיע לנושא של הוועדה, הוא קיבוץ גלויות והחזרת עם ישראל לארצו, מה שנקרא עידוד העלייה.

אברהם דובדבני: אנחנו אמרנו בצורה חד משמעית שאין ציונות בלי עלייה.

אברהם דובדבני: העלייה היא ההגשמה העיקרית או העלייה היא שיא ההגשמה הציונית והשיבה הביתה כפי שאנחנו קוראים לזה.

אברהם דובדבני: אנחנו לא עוסקים בעלייה.

אברהם דובדבני: בכל הנושא של העלייה, בכל מי שהחליט לעלות מטפלת הסוכנות היהודית ולא אנחנו.

אברהם דובדבני: אנחנו רוצים לעזור להביא עוד ועוד יהודים למשרדי הסוכנות כדי שיעלו לארץ.

אברהם דובדבני: זאת המגמה העיקרית ובעניין הזה נפרט כי זה נושא ששייך לוועדה.

אברהם דובדבני: אנחנו גם הבאנו מצגת שמסבירה את העניין.

אברהם דובדבני: העמוד השלישי הוא – והייתי אומר בהכללה – החדרת וחיזוק התודעה הציונית והאידיאולוגיה הציונית בתפוצות גם בחינוך הפורמאלי, גם בחינוך הבלתי פורמאלי וגם בתוך הקהילות כאשר חלק מזה הוא שליחת משפחות לבתי הספר, משפחות שהתפקיד שלהן הוא אחד ויחיד: שליחים לבתי הספר שהמשימה שלהם הוא הנושא הציוני.

אברהם דובדבני: חיזוק הקשר עם ישראל ותודעת ישראל מגן הילדים ואילך.

אברהם דובדבני: אנחנו כבר עם תשע משפחות בדרום אמריקה.

אברהם דובדבני: אנחנו מטפלים גם בכל נושא המורים השליחים בבתי הספר ואנחנו כמובן מכשירים אותם באופן שמעבר לפעולה הרשמית של לימודי יהדות בבתי הספר, הם גם יפעלו לחיזוק הקשר עם ישראל.

אברהם דובדבני: בנושא של העברית, אנחנו מצפים ומקווים להגיע להבנה עם ממשלת ישראל.

אברהם דובדבני: נקרא לזה חיזוק השפה העברית בעם היהודי, בישראל ובתפוצות.

אברהם דובדבני: זה נושא משותף לנו ולממשלה.

אברהם דובדבני: בישראל ובתפוצות כי צריך להציל את השפה העברית.

אברהם דובדבני: את השפה העברית לא צריך לחזק אלא צריך להציל אותו.

אברהם דובדבני: בתפוצות זה ממש הצלת השפה ובישראל זה חיזוק השפה כי יש מצב של ירידה חזקה מאוד בנושא של השפה העברית במדינת ישראל ואנחנו רואים בזה חלק מהמשימה הציונית שלנו, לפעול גם פעולה ציונית בישראל.

אברהם דובדבני: יש לנו מחלקה שיעקב הגואל שיושב לימיני עומד בראשה.

אברהם דובדבני: תפקידה של המחלקה הוא פעילות ציונית בישראל, חיזוק הנושא הציוני בישראל במגוון של דברים ובעיקר באמצעות המועצה הציונית בישראל שיגאל ביבי – שהוא גם יושב ראש גמלאי חברי הכנסת – יושב הראש שלה.

דני דנון: יש לו כאן משרד.

אברהם דובדבני: נכון.

אברהם דובדבני: הוא יושב ראש המועצה הציונית בישראל.

אברהם דובדבני: יחד עם המחלקה הם עושים מפעלים מאוד מאוד משמעותיים.

אברהם דובדבני: בכל התחומים הללו שאמרתי, אנחנו עברנו משלב הדיבורים לשלב העשייה.

אברהם דובדבני: אנחנו נמצאים היום כ-18 חודשים אחרי ההתחלה ובכל הדברים האלה אנחנו פועלים ועושים.

אברהם דובדבני: הדבר החשוב הוא שאנחנו מקבלים הרבה מאוד שיתוף פעולה גם בארץ וגם בתפוצות כאשר בקהילות יש היענות גדולה מאוד לשיתוף פעולה לנושאים האלה שהם נושאים ממוקדים שהם עשייה ציונית פרופר.

אברהם דובדבני: לדברים אחרים אנחנו לא נכנסים אליהם.

אברהם דובדבני: לסיכום.

אברהם דובדבני: אלה ארבעת העמודים.

אברהם דובדבני: כפי שאמרתי, התיישבות, להקים עוד ועוד ישובים, להפריח את השממה, לחזק את ההתיישבות הקיימת בכל מקום ומקום.

אברהם דובדבני: העמוד השני, הנושא הזה של מה שאנחנו קוראים הביתה, להחזיר את עם ישראל הביתה מכל התפוצות כאשר הנושא שלנו בעיקרו הוא לפעול ולשכנע אנשים שצריכים לחזור הביתה וכי זה הבית שלהם.

אברהם דובדבני: העמוד השלישי, כפי שאמרתי, כמכשיר לדבר הזה חיזוק התודעה הציונית והאידיאולוגיה הציונית בתפוצות, כולל חיזוק השפה העברית כי אנחנו חושבים שאי אפשר לבנות זהות ציונית בלי שפה.

אברהם דובדבני: העמוד הרביעי הוא פעילות ציונית בישראל במגוון התחומים הפורמאליים והבלתי פורמאליים, תרבות וכולי.

אברהם דובדבני: אלה הם ארבעת הדברים.

אברהם דובדבני: בנושאים להם יש לנו כסף, אנחנו עושים ובנושאים להם אין לנו כסף, אנחנו לא עושים.

אברהם דובדבני: לפני מספר שבועות בוועד הפועל הציוני אנחנו אישרנו תקציב למשימות הללו והתקציב עומד על 31 מיליון דולר לפעילות.

אברהם דובדבני: כשהייתה הסתדרות ציונית משותפת עם הסוכנות, התקציב האחרון שהיה לה היה 13 מיליון דולר.

אברהם דובדבני: זאת אומרת, תוך שנה וחצי עברנו מ-13 מיליון ל-31 מיליון בלי להגדיל כוח אדם ובלי להגדיל הוצאות.

אברהם דובדבני: כל הגידול הוא בפעילות בלי להגדיל כוח אדם אלא אולי אחד כאן ואחד שם.

אברהם דובדבני: כל הכסף כולו לטובת הפעולות בארבעת התחומים עליהם דיברתי.

אברהם דובדבני: אם נמשיך כך, נקווה שנביא לקונגרס הציוני הבא תנועה ציונית בריאה, רעננה, שעושה את המשימות הכי נצרכות היום בעם היהודי אחרי שבדקנו שאלה הדברים אותם צריכים לעשות ולא לעשות דברים מיותרים ועם חזון ויכולת להמשיך ולשקם את הדברים שצריכים שיקום.

אברהם דובדבני: תודה רבה.

דני דנון: תודה רבה לאברהם דובדבני.

דני דנון: שתי שאלות אני רוצה לשאול.

דני דנון: האחת, לגבי ההפרדה מהסוכנות היהודית.

דני דנון: נשמעים קולות שאומרים אולי לחזור ולהתחבר ואני שואל היכן זה עומד.

דני דנון: אגב, אני מכיר את לוח הזמנים של התנועה הציונית.

דני דנון: זאת אומרת, כל ארבע שנים יש קונגרס ויש תאריך.

דני דנון: השאלה אם לוח הזמנים של הסוכנות היהודית חופף והאם יש מגמת חיבור.

דני דנון: השאלה השנייה, כדי להקשות עליך, היא לגבי פעילות לעידוד עלייה.

דני דנון: נמצאים כאן נציגי הסוכנות, נציגי משרד הקליטה ונציגי ההסתדרות הציונית.

דני דנון: היום כל גוף עושה את מה שהוא מאמין בו בנושא עידוד העלייה והשאלה היא האם יש משא ומתן, האם יש שולחן עגול בין השותפים האלה.

דני דנון: האם מדברים על כך או שכל אחד עובד לעצמו?

אברהם דובדבני: אני אענה ראשית על הנושא הראשון.

אברהם דובדבני: קודם כל, הסוכנות היהודית בוחרת מכאן ואילך את היושב ראש שלה לפי לוח זמנים שלה לא קשר עם הקונגרס.

אברהם דובדבני: היא ניתקה את עצמה מהקונגרס.

אברהם דובדבני: זאת אומרת, בעוד כשנה וחצי, לפי לוח הזמנים, החבר שרנסקי צריך להיבחר מחדש בעוד שהקונגרס אמור להתקיים בעוד שנתיים וחצי.

אברהם דובדבני: בסוכנות זה יהיה בנפרד.

אברהם דובדבני: מאחר שההסתדרות הציונית מהווה חמישים אחוזים של הסוכנות היהודית, לא יכול להיבחר יושב ראש לסוכנות היהודית שלא על דעת ההסתדרות הציונית.

אברהם דובדבני: זה יהיה בתיאום ובהסכמה שלנו, אבל זאת בחירה עצמאית של הסוכנות היהודית.

אברהם דובדבני: אחר כך אנחנו מצביעים כי אנחנו חמישים אחוזים מהאצבעות שיצטרכו להצביע על בחירת היושב ראש ולאשר אותו.

אברהם דובדבני: לכן תהיה מעורבות שלנו אבל זה במנותק מכל נושא הקונגרס ומנותק מכל הנושאים הפוליטיים של הקונגרס.

אברהם דובדבני: אני מניח שעדיין זה יילקח בחשבון למרות שזה ייעשה שנה קודם, אבל כשההסתדרות הציונית תחליט במי היא תומכת ובמי היא לא תומכת, בדיונים הפנימיים שלה היא תיקח בחשבון גם דברים שמשפיעים על ההסתדרות הציונית ועל הקונגרס הציוני.

אברהם דובדבני: כאמור, זה דבר עצמאי לחלוטין של הסוכנות עם לוח זמנים שלה.

אברהם דובדבני: לגבי עידוד עלייה.

אברהם דובדבני: אכן, מתפרסמים דברים.

אברהם דובדבני: לתקשורת יש יכולת ליצור סכסוך מדבר שאין בו סכסוך כלל וכל.

אברהם דובדבני: כאב לי לקרוא השבוע את הכתבה כפי שהתפרסמה.

אברהם דובדבני: הדברים שכתובים שם הם נכונים, אבל לשם מה לתת כותרות שהן לא נכונות?

אברהם דובדבני: בעידוד עלייה כל מי שמוכן לצעוד למען עידוד עלייה ולעשות עידוד עלייה, תבוא עליו הברכה.

אברהם דובדבני: אדרבה, הלוואי שכולנו נעסוק יום ולילה רק בעידוד עלייה וכמה שיותר גופים וכמה שיותר ארגונים יעסקו בעידוד עלייה.

אברהם דובדבני: הלוואי.

אברהם דובדבני: אנחנו זקוקים לכל אדם ואדם כי זאת משימה כמעט בלתי אפשרית היום כי עליית המצוקה פחות או יותר הסתיימה.

אברהם דובדבני: המאגרים שיכולים לבוא מעליית מצוקה הסתיימו.

אברהם דובדבני: היום אדם מחליט אם הוא עולה או לא עולה והעלייה נתונה לבחירתו.

אברהם דובדבני: עלייה מתוך בחירה, בעיקר היא עלייה אידיאולוגית.

אברהם דובדבני: אדם מאמין שהוא צריך לחיות בארץ ישראל ולוותר על התנאים הטובים שיש לו בחוץ לארץ כאשר יכול להיות שבארץ ישראל יהיו לו תנאים פחות טובים.

אברהם דובדבני: זה הסיפור וזה מאוד מאוד קשה כשחלק מהקהילות, בעיקר בצפון אמריקה, לא רואות את החשיבות של הפעולה הזאת.

אברהם דובדבני: בגדול, הקהילות לא משתפות פעולה בנושא עידוד העלייה.

אברהם דובדבני: ארצות הברית בגדול חושבת שהיא לא נמצאת בגלות וכי ארצות הברית היא לא גולה.

אברהם דובדבני: זה ויכוח שמתקיים כבר שבעים שנים בין גלות ארצות הברית למדינת ישראל.

אברהם דובדבני: עוד בימי בן גוריון היה ויכוח גדול והוא נשאר ומחריף כי ליהודים שם טוב, יש להם נאמנות למקום בו הם חיים, הם רואים את עצמם כאמריקאים, הם רואים שיש חשיבות בקיומה של מדינת ישראל אבל הם לא חושבים שזה המקום אליו הם צריכים לעלות.

אברהם דובדבני: מאוד מאוד קשה היום לשכנע יהודים לעלות לארץ ולהגדיל את מספר העולים.

אברהם דובדבני: המדינה הזאת צריכה כל שנה, כדי לשמור על הפער הדמוגרפי הקיים בינינו לבין ערביי ישראל בתוך הקו הירוק והפער הזה הולך ומצטמצם כל שנה בכשישים אלף אנשים כאשר מתוך זה כעשרים אלף עולים בשנה.

אברהם דובדבני: זאת אומרת, נשאר פער של ארבעים אלף.

אברהם דובדבני: למרות שמצב הילודה בארץ עלה גם בציבור החילוני אצלו יש עלייה בילודה.

רוברט טיבייב: מאיפה הנתון הזה?

אברהם דובדבני: הנתון הזה זה נתון שנבדק לפני שבע שנים ואז דובר על שמונים אלף.

אברהם דובדבני: הבדיקה נעשתה בזמנו בסוכנות היהודית.

אברהם דובדבני: מי שהביא את המספרים האלה לעולם היה סלי מרידור.

יעקב כץ: צריך לציין שבמשך שבעים השנים האחרונות כל חמש שנים מודיעים שהערבים בתוך כמה שנים יהווה שלושים או ארבעים אחוזים ובצורה פלאית היחס נשמר כל הזמן ויש שמונים-עשרים.

יעקב כץ: בשנים קודמות, כמו שציינת, הילודה אפילו אצל הציבור החילוני עלתה מ-1.8 ל-2.2, בציבור החרדי היא 6.5 ובציבור הדתי-לאומי היא 3.6.

יעקב כץ: בציבור הערבי היא ירדה ל-2.6.

יעקב כץ: זה בזכות המסתננים שמגיעים מאפריקה או בזכות אחמד טיבי כאשר כל שנה עוזבים 15 אלף ערבים את הארץ לאירופה.

יעקב כץ: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

אברהם דובדבני: אני לא רוצה לפתוח את הדיון במספרים אבל רציתי לדבר על העיקרון.

אברהם דובדבני: אנחנו יכולים להתווכח על 10,000 למעלה או למטה אבל זה לא הסיפור.

אברהם דובדבני: הסיפור הוא שהעלייה עבור מדינת ישראל היא חיונית וקריטית לא פחות מביטחון ולא פחות מחינוך.

אברהם דובדבני: לכן אנחנו צריכים כולנו, כל מי שמוכן להתאמץ ולגרום לכך שיגיעו לכאן עוד עולים, לפעול ולעשות את המשימה הכי חשובה.

אברהם דובדבני: לגבי הארגונים שטיפלו בנושא.

אברהם דובדבני: עידוד העלייה היה בטיפולה הבלעדי של הסוכנות היהודית.

אברהם דובדבני: כל נושא העלייה, משלב העידוד.

אברהם דובדבני: הסוכנות היהודית פעלה לשינוי אסטרטגי בארגון שלה.

אברהם דובדבני: הדברים שהיו בראש סולם העדיפויות, שהם היו ישראל, עלייה וחינוך יהודי – בהתחלה העלייה הייתה למעלה ואחר כך הם התיישרו – היא קבעה שהמשימה המרכזית שלה היא חיזוק הזהות היהודית בתפוצות דרך מדינת ישראל כאשר מדינת ישראל היא המרכז.

אברהם דובדבני: צריך לזכור שזה לאו דווקא העניין של התרבות.

אברהם דובדבני: לכן היא שמה בראש מעייניה להביא לכאן כמה שיותר צעירים לביקור בישראל כי הוכח בסקר שעשו קהילות אמריקה ב-1991 שאחוז נישואי התערובת בקרב אלה שביקרו פעם אחת בישראל הוא יותר נמוך.

אברהם דובדבני: הם אמרו שאם כך, נדאג שיבקרו כמה שיותר.

אברהם דובדבני: ברור שהפעולה הזאת של תוכניות – וכיום יש שתיים-שלוש תוכניות, בעיקרן תגלית ומסע אבל הם מפתחים תוכניות נוספות – תורמת לעלייה.

אברהם דובדבני: אין ספק בכך.

אברהם דובדבני: כל ביקור בארץ מחזק את הקשר של אותו אדם עם הארץ ופותח סיכוי לעלייה.

אברהם דובדבני: ככל שהשהות בארץ יותר ארוכה, כך זה תורם יותר לעלייה.

אברהם דובדבני: זה עידוד העלייה שעושה היום הסוכנות היהודית ולמעשה כתוצר לוואי של הביקורים בישראל נוצר מערך של עידוד עלייה.

אברהם דובדבני: הביקורים האלה מעודדים עלייה ויש סקר שמוכיח שמבין בוגרי מסע, עשרים אחוזים עלו לארץ.

אברהם דובדבני: כלומר, יש גם מספרים שמוכיחים את זה.

אברהם דובדבני: חוץ מזה, רק בברית המועצות נעשית פעולת עידוד עלייה במתכונת שהסוכנות עשתה בעבר.

אברהם דובדבני: היא שינתה את המודל של עידוד העלייה שלה לכיוון הביקורים בישראל ושם היא שמה את עיקר המאמץ ואחר כך היא מטפלת בעולים שעולים.

אברהם דובדבני: גם נפש בנפש איננו עוסק בעידוד עלייה.

אברהם דובדבני: נפש בנפש, לאנשים שהחליטו לעלות עוזר לממש את עלייתם אבל אלה אנשים שכבר החליטו לעלות.

אברהם דובדבני: אנחנו הולכים לעודד אנשים להחליט לעלות ולהביא אותם לכך שירצו לעלות.

אברהם דובדבני: זאת המגמה שלנו.

אברהם דובדבני: אנחנו לא מטפלים באלה שהחליטו לעלות.

אברהם דובדבני: אלה שהחליטו לעלות, זה תפקיד הסוכנות היהודית והיא פועלת לפתיחת תיק במשרדי העלייה, אבל שליחים באופן ממשי, היום עיקר שליחי העלייה עוסקים בעיקר בראיונות, בטיפול בעולה ובכל הדברים שקשורים מסביב.

אברהם דובדבני: אנחנו באים לעזור ולגרום לכך שהמספרים שבאים לסוכנות יגדלו.

אברהם דובדבני: זה הנושא של עידוד עלייה שנעשה כיום בברית המועצות על ידי הסוכנות היהודית ואנחנו הולכים לעשות אותו – ויש מצגת שאני מקווה שתאפשר לנו להציג אותה – ולעבוד בשיטה אחרת.

אברהם דובדבני: פתחנו פעילות באנגליה.

אברהם דובדבני: החבר לאלו שיושב כאן יוצא בסוף החודש הזה לרכז את הפעולה הזאת בארבע ארצות בדרום אמריקה.

אברהם דובדבני: הוא ישב בארגנטינה ויפעל באורוגוואי, צ'ילה, ברזיל וארגנטינה.

אברהם דובדבני: אנחנו מקווים שתהיה לו את כל ההצלחה.

אברהם דובדבני: הוא יפעיל את המערכת שאחרי כן תוצג בפניכם במצגת.

אברהם דובדבני: אלה המקומות בהם אנחנו פועלים ובנוסף לכך אנחנו פועלים גם בצרפת.

אברהם דובדבני: אלה המקומות בהם אנחנו מתחילים כרגע.

אברהם דובדבני: אנחנו לא פועלים בכל העולם להוציא נושא אחד.

דני דנון: חברת הכנסת סולודקין, את רוצה לראות את המצגת?

מרינה סולודקין: לא.

מרינה סולודקין: לצערי הרב יש לנו ב-11 ישיבת ועדת הביקורת בו אנחנו חייבים להיות.

דני דנון: בבקשה, תתייחסי.

מרינה סולודקין: רציתי לומר שמאוד מעניין לשמוע את מר אברהם דובדבני והסקירה על ההסתדרות הציונית.

מרינה סולודקין: לפי הנוכחות כאן, אני לא רואה שמישהו עובד בשטח של ברית המועצות ומזרח אירופה.

מרינה סולודקין: אני לא רואה כאן רוסים.

מרינה סולודקין: כשאני קוראת שהסוכנות היהודית מעודדת עלייה מהמערב ועושה זאת כמשימה ואני רואה את ההסתדרות הציונית שפועלת באנגליה ובאורוגוואי, שגם כאן לא מדובר בשטח של ברית המועצות, יש לי בעיה.

מרינה סולודקין: יש הרבה יהודים מברית המועצות, אלף אנשים, שכותבים לפייסבוק שלי, ואני שואלת מי עובד שם.

מרינה סולודקין: זאת לא עליית מצוקה, אבל בכל זאת צריך לעודד אותם ואני שואלת מי מעודד אותם.

אברהם דובדבני: הסוכנות עושה שם עבודה גדולה וחשובה, גם בנושא העברית וגם בנושא עידוד העלייה.

יצחק כהן: גם בנושא חינוך.

אברהם דובדבני: גם בנושא חינוך, דרך חפציבה.

אברהם דובדבני: אנחנו לא שם כי הסוכנות עושה שם עבודה מעולה.

אברהם דובדבני: נמצא כאן ג'וש שהוא מזכיר הסוכנות היהודית ובא במיוחד.

אברהם דובדבני: הוא יכול לתת לך הרצאה במשך שנה מה עושים בברית המועצות.

דני דנון: מרינה, לפני שנה יושב ראש הסוכנות היהודית הופיע בפני הוועדה ודיווח.

דני דנון: אפשר לזמן אותו שוב ולשאול אותו את השאלה לגבי הפעילות הספציפית במדינות חבר העמים.

מרינה סולודקין: אם אני רוצה, אני יכולה לשמוע את נתן כל יום.

אברהם דובדבני: אנחנו לא שם.

מרינה סולודקין: מפריע לי שיש גוף שלא עובד שם.

מרינה סולודקין: עשרות אלפי קשישים בארץ מתחננים ללמוד עברית.

מרינה סולודקין: ממשרד החינוך אומרים לי שאין תקציב אבל אנשים רוצים ללמוד את השפה.

מרינה סולודקין: אולי אתם יכולים לעזור בארץ לחזק את העברית בקרב אלפי הקשישים האלה, דבר שהוא מאוד חשוב.

אברהם דובדבני: כיוונו לדעת גדולים.

אברהם דובדבני: אנחנו הולכים לעשות פעולה מאוד מאוד משמעותית ואמרתי זאת גם קודם.

אברהם דובדבני: אנחנו רוצים לעשות אותה יחד עם ממשלת ישראל.

אברהם דובדבני: ממשלת ישראל קיבלה החלטות בנושא העברית במרץ 2010, אז הייתה שנת הלשון העברית במדינה, ואנחנו באים עכשיו לפעול כך שנושא העברית יהיה נושא מרכזי בארץ ובתפוצות בעם היהודי בשיתוף המדינה כאשר בכל הנושא הזה יש את הנושא של אולפנים למבוגרים ללימוד השפה העברית.

מרינה סולודקין: אולפנים למבוגרים.

מרינה סולודקין: אין עם מי לדבר.

אברהם דובדבני: יש גם צד שני של המטבע.

אברהם דובדבני: מצד אחד לא נותנים למי שרוצה ומצד שני יש בעיה שהרבה עולים מארצות המערב, בעיקר מארצות אנגלו-סכסיות, לא מוכנים להשקיע זמן בלימוד עברית כי הם מסתדרים טוב עם האנגלית.

אברהם דובדבני: נוצר מצב שבשכונות שלמות – במודיעין למשל, באפרת, ברמת בית שמש - השפה המדוברת בין האנשים היא אנגלית ולא עברית.

אברהם דובדבני: את כל זה אנחנו רוצים לתקוף.

אברהם דובדבני: אנחנו מתכוונים לטפל בנושא של שמות בתי עסק ולהגיע למשא ומתן עם העיריות על כך ששמות של בתי עסק לא יוכלו להיות שמות לועזיים, לא סנטר, לא ביג ולא כל מיני דברים כאלה אלא רק שמות עבריים שיהיו לכל העסקים.

אברהם דובדבני: יש הרבה מה לעשות.

מרינה סולודקין: קודם כל ללמד ואחר כך לטפל בנושא הזה.

אברהם דובדבני: לא.

אברהם דובדבני: יש בעיה.

אברהם דובדבני: אני לא רוצה לפרט אבל אדם במדינת ישראל בבגרות יכול לקבל חמש יחידות בערבית, חמש יחידות באנגלית אבל לא יכול לקבל חמש יחידות בעברית אלא רק שתי יחידות.

אברהם דובדבני: לדוגמה, צה"ל בודק את רמת העברית של אלה שמתגייסים והוא מגלה ירידה תלולה ברמת העברית של המתגייסים לצה"ל לעומת שנים קודמות.

אברהם דובדבני: אנחנו מתכוונים ביחד עם הממשלה להיכנס לנושא הזה.

מרינה סולודקין: יישר כוח.

דני דנון: תודה.

דני דנון: התייחסת של ג'וש שוורץ, סמנכ"ל קשרי ממשל ותפקידים מיוחדים של הסוכנות היהודית.

ג'וש שוורץ: תודה רבה.

ג'וש שוורץ: ברשותך, אני אתייחס גם לנקודות הקודמות שהעלה דובדב.

ג'וש שוורץ: קודם כל, מאז כניסתו של נתן שרנסקי לראשות הסוכנות, אנחנו רואים את כל נושא הטיפול בדוברי הרוסית בכל העולם כאחד היעדים העיקריים של הסוכנות.

ג'וש שוורץ: לשם כך הוקמה יחידה חדשה והיא מאחדת את כל היחידות השונות שהיו בעבר והיחידה נקראת היחידה לטיפול בדוברי רוסית בכל העולם.

ג'וש שוורץ: זאת גם יחידת תוכן שעוסקת בעלייה, בעידוד העלייה ובחינוך, וגם יחידה אזורית שמנהלת את כל הפעילות שלנו גם בברית המועצות לשעבר, גם בגרמניה, גם בארצות הברית ובכל מקום בעולם שם יש אוכלוסיות של דוברי רוסית.

ג'וש שוורץ: בנושא הזה אנחנו משקיעים כל שנה יותר ויותר כסף.

ג'וש שוורץ: נתן שרנסקי רואה את הנושא הזה כאחד היעדים המרכזיים שלו.

ג'וש שוורץ: מי שמונה לעמוד בראש היחידה הוא רומן פולנסקי שאת מכירה ואני בטוח שהוא ישמח להיפגש אתך ולתת לך סקירה על הפעילות שלנו שם.

דני דנון: מתי רומן התחיל בתפקיד?

ג'וש שוורץ: לפני כחצי שנה.

ג'וש שוורץ: זאת יחידה חדשה לגמרי ופעם ראשונה באופן אינטגראלי אנחנו מטפלים בדוברי רוסית כקבוצה של התייחסות של דוברי שפה בכל העולם ביחידה אחת.

ג'וש שוורץ: זה ממש משהו מהפכני בסוכנות.

ג'וש שוורץ: אם בעבר טיפלה בנושא המחלקה לחינוך ומחלקת העלייה, היום יש ממש יחידה אינטגרטיבית ואנחנו מקווים שזה יביא לתוצאות חשובות מאוד, גם מבחינת מספר העולים וגם מבחינת חינוך בלתי פורמאלי, אולפנים, חינוך פורמאלי וכל הנושא של הטיפול ביהדות דוברת רוסית.

ג'וש שוורץ: בנושא של עידוד עלייה.

ג'וש שוורץ: אנחנו מאוד מברכים על המפגש הזה.

ג'וש שוורץ: אנחנו רואים את כל פעילות ההסתדרות הציונית כפעילות מבורכת.

ג'וש שוורץ: אנחנו שמחים מאוד שההסתדרות הציונית מתאמת אתנו ועובדת אתנו יד ביד.

ג'וש שוורץ: ההסתדרות הציונית מהווה חמישים אחוזים מהסוכנות היהודית וכל פעולה שההסתדרות הציונית העולמית יכולה לעשות ולסייע ביעדי הסוכנות, אנחנו מברכים על כך.

ג'וש שוורץ: לכן אני מברך גם על התוכן של הדיון וגם על הדיון עצמו.

ג'וש שוורץ: אני רוצה להתייחס לפעילות העלייה מהמערב ולציין שאנחנו מגבירים כרגע את המאמצים בנושא הזה.

ג'וש שוורץ: אנחנו בתהליך הכשרת כל השליחים של הסוכנות לעשות עלייה.

ג'וש שוורץ: אם בעבר עסקו רק עשרים שליחי עלייה בנושא העלייה, עכשיו אנחנו מכשירים את כל השליחים של הסוכנות, כולל שליחים חינוכיים, כך שכל אחד יעסוק ברמה כזאת או אחרת בנושא של העלייה.

ג'וש שוורץ: אנחנו רואים את זה כתגבור מאוד גדול.

ג'וש שוורץ: לא כל אחד יעשה עידוד עלייה ויגייס עולים, אבל לפחות ידע למי לפנות, מה זה פתיחת תיק וכולי.

ג'וש שוורץ: אנחנו גם מפתחים מרכז גלובאלי שפועל בשש שפות במשך שישה ימים בשבוע והוא יכול לקבל פניות של עולים פוטנציאליים דרך האינטרנט ודרך הטלפון בכל מקום בעולם.

ג'וש שוורץ: דרך המרכז הזה אנשים גם יכולים לפתוח תיק.

רוברט טיבייב: שאלה.

רוברט טיבייב: אם פתחתם את היחידה המיוחדת הזאת לדוברי רוסית, מה הפוטנציאל להביא אותם לארץ?

ג'וש שוורץ: פוטנציאל עלייה?

ג'וש שוורץ: אני חושב שהפוטנציאל הוא במאות אלפים.

יעקב כץ: מאה אלף באוקראינה, 300 אלף ברוסיה.

רוברט טיבייב: כמה סך הכול יהודים דוברי רוסית?

יעקב כץ: 400 אלף.

דני דנון: לסוכנות אין את הנתון הזה?

ג'וש שוורץ: יש נתונים מדויקים.

ג'וש שוורץ: אני לא מכיר את הנתונים המדויקים אבל אני חושב שיש כמיליון דוברי רוסית בצפון אמריקה, יש למעלה מ-300 אלף בגרמניה ויש כמיליון זכאי חוק השבות דוברי רוסית בברית המועצות לשעבר.

ג'וש שוורץ: מדברים על למעלה משני מיליון.

אברהם דובדבני: יש עכשיו התעוררות חיובית בערים הגדולות ברוסיה, בעיקר במוסקבה ובסנט פטרבורג והסוכנות נערכת בצורה בלתי רגילה לעודד את הגל הזה ולהביא אותו לארץ.

רוברט טיבייב: יש איזושהי חלוקה?

רוברט טיבייב: כמו שהבנתי הסוכנות היהודית מכינה את דוברי הרוסית ומתמחה בכך וההסתדרות הציונית עוברת מערבה יותר.

רוברט טיבייב: כך אני מבין את החלוקה.

אברהם דובדבני: החלוקה היא הרבה יותר פשוטה.

אברהם דובדבני: כל מקום שהסוכנות היהודית לא עושה, אנחנו עושים.

אברהם דובדבני: איפה שהיא עושה, אנחנו לא עושים.

רוברט טיבייב: את זה אפשר לפרש גם אחרת.

רוברט טיבייב: כל מקום שהסוכנות היהודית לא מצליחה.

אברהם דובדבני: לא שלא מצליחה.

אברהם דובדבני: לא אמרתי את זה.

אברהם דובדבני: אמרתי לא עושה.

רוברט טיבייב: אמרתי שאפשר לפרש את זה כך.

אברהם דובדבני: לא.

אברהם דובדבני: אמרתי שבמקום שהיא לא פועלת, אנחנו פועלים.

אברהם דובדבני: במקום שהיא פועלת, אנחנו לא פועלים.

דני דנון: אני רוצה לשאול את גברת חנה קורן מהמשרד לקליטת העלייה, מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה, לגבי מה שהועלה כאן על אולפנים למבוגרים.

דני דנון: בסיורים שמענו את התלונות בנושא.

דני דנון: אני שואל מה קורה כרגע והאם יש לכם התנגדות או תמיכה ברעיון שזה יופעל על ידי ההסתדרות הציונית.

חנה קורן: לצערי אני לא בקיאה במה שקורה בנושא האולפנים ולא עוסקת בזה אלא אגף אחר במשרד עוסק בנושא.

חנה קורן: אני רוצה להתייחס לנושאים שעלו כאן.

ג'וש שוורץ: אדוני היושב ראש, אם אפשר עוד משפט אחד.

ג'וש שוורץ: אני רוצה להתייחס גם לנושא של הפרדת תפקיד היושב ראש.

ג'וש שוורץ: נתן שרנסקי, מהרגע שהוא נכנס לתפקיד, קורא לאיחוד התפקידים.

דני דנון: אמרת איחוד תפקידים ובילסקי נכנס.

שלמה מולה: מה הוא עושה?

שלמה מולה: לא מספיק לומר שהוא רוצה.

ג'וש שוורץ: נתן קורא לאיחוד התפקידים.

ג'וש שוורץ: אין שום מניעה חוקית בסוכנות שיושב ראש הסוכנות לא ישמש יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.

ג'וש שוורץ: נתן קורא להסתדרות הציונית לפעול בעניין הזה.

דני דנון: מה עם הגבירים?

דני דנון: סליחה על המילה, אבל מה אתם?

ג'וש שוורץ: בעניין הזה לא תהיה התנגדות.

דני דנון: תודה.

דני דנון: חנה, בבקשה.

חנה קורן: האגף לעידוד עלייה ולתושבים חוזרים במשרד הקליטה מפעיל תוכניות מיוחדות לשיפור הקליטה בארץ שהן בעצם מהוות תוכניות לעידוד עלייה.

חנה קורן: אנחנו נותנים מרכיבים תוספתיים לסל הקליטה כדי לאפשר לעולים שמגיעים לישראל לפחות בשנה הראשונה להיות סמוכים ובטוחים שהם יכולים לשלם שכר דירה, ללמוד עברית בצורה מסודרת באולפן וכולי.

חנה קורן: אנחנו מאפשרים להם לעשות בשנה הראשונה ומסייעים להם להישאר באולפנים כי אנחנו חושבים ששפה היא המפתח אחר כך לכניסה לעולם התעסוקה.

חנה קורן: לכן התוכניות האלה הן תוכניות שמשווקות על ידי הסוכנות היהודית, בעיקר מערך חמ"א שהוא יותר פעיל, אבל גם במערכים האחרים והתוכניות האלה אכן נחטפות.

חנה קורן: כל תוכנית שאנחנו מעבירים לשיווק, בעבר הצלחנו יותר והיום יש קצת יותר קשיים בשיווק, אבל בכל זאת אנחנו מתעקשים לעשות זאת כי אנחנו חושבים שהשנה הראשונה היא שנה קריטית להצלחה של קליטה.

חנה קורן: אנחנו רואים הרבה מאוד צעירים שמגיעים.

רוברט טיבייב: יש ירידה בתקציבים?

חנה קורן: אלה אותם תקציבים שהיו בשנה שעברה.

חנה קורן: בנושא של עידוד עלייה, המשרד משקיע.

רוברט טיבייב: ואם להשוות למה שהיה לפני ארבע-חמש שנים?

חנה קורן: כן, יש עלייה.

חנה קורן: בוודאי.

חנה קורן: כל שנה אנחנו מפעילים תוכנית לעידוד עלייה לנגב ולגליל ותוכנית עידוד עלייה לאותה שנה.

שלמה מולה: מה התקציב שעומד לרשותכם?

חנה קורן: יש לנו תקציב של כמעט עשרה מיליון שקלים לצורך העניין הזה.

שלמה מולה: מה התקציב המנוצל כל שנה?

חנה קורן: כל התקציב מנוצל.

חנה קורן: אנחנו מנסים למקסם את מספר העולים שמגיעים והכל עם מרכיבים תוספתיים בסל הקליטה.

חנה קורן: אני חוזרת ואומרת את זה פעם שנייה כי זה חשוב.

דני דנון: יש שולחן עגול בין הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית ומשרד הקליטה?

חנה קורן: עם ההסתדרות הציונית היו לנו מגעים בעבר.

יעקב כץ: שולחן מרובע עם הרבה שפיצים.

חנה קורן: כן.

חנה קורן: אנחנו בעד שיתוף פעולה עם כל גוף שיכול לשתף אתנו פעולה.

חנה קורן: כרגע אנחנו מנסים לראות מה הפריסה של תנועות הנוער הציוניות ולראות איך אנחנו יכולים לעשות איזשהו שיתוף פעולה אתם.

חנה קורן: זה בעבודה.

חנה קורן: עם כל מי שאנחנו יכולים לשתף פעולה, אנחנו משתפים פעולה.

חנה קורן: אני רוצה לומר שעדיין אנחנו רואים חלון הזדמנויות בנושא של עלייה כלכלית.

חנה קורן: היום חלון ההזדמנויות קיים ואנשים מבינים שישראל היא מקום נכון לגור בו.

רוברט טיבייב: מה זה אומר?

חנה קורן: המצב הכלכלי של מדינת ישראל יחסית למדינות אחרות מהווה הזדמנות לעודד עלייה.

רוברט טיבייב: אתם עוסקים בזה?

חנה קורן: אנחנו רואים בזה הזדמנות.

חנה קורן: בשיחות שלנו עם הסוכנות אנחנו מנסים לטפל בזה.

רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, הכול מסתדר לך?

דני דנון: כן.

דני דנון: תכף נשאל את השאלות הקשות.

רוברט טיבייב: הסוכנות היהודית עוסקת בעלייה כלכלית?

דני דנון: היא נציגת משרד הקליטה.

דני דנון: כן, עלייה כלכלית כי אנשים עולים מאחר שאפשר להרוויח בארץ יותר כסף מאשר במקום מגוריהם.

חנה קורן: רואה חשבון שגר בארצות הברית או במקום אחר ויש לו כאן את הנטוורקינג של רואי החשבון, מצליח להסתדר כאן יותר בקלות.

דני דנון: חנה, משפט סיכום.

חנה קורן: אני רוצה לומר שאנחנו מפעילים רשת של 36 פרוייקטורים שעוסקים בעידוד עלייה.

חנה קורן: הם ממש מטפלים בעולים שמגיעים להצלחת הקליטה ומתעסקים בעידוד עלייה מעבר לים.

חנה קורן: הם מחפשים את האנשים של אותן משפחות שהגיעו לישראל ומנסים לגרום לקרובי המשפחה להגיע בעקבות הצלחת הקליטה של אותן משפחות שהגיעו קודם לכן.

יצחק כהן: כמה מתוכם דוברי צרפתית?

חנה קורן: אני לא זוכרת בעל פה, אבל אני יכולה לברר ולתת לך תשובה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: חבר הכנסת כץ, בבקשה.

יעקב כץ: תודה.

יעקב כץ: ראשית, יישר כוח על כינוס הועדה.

יעקב כץ: שנית, אני חושב שזה באמת נס גדול שעומד לנו היום בראש יהודי יקר כמו נתן שרנסקי וכמו דובדב, איש גיבור חיל.

שלמה מולה: כצל'ה, מתי אתה תהיה ראש העם היהודי?

יעקב כץ: עוד מעט.

יעקב כץ: אתך ביחד אנחנו נריץ את העם, נריץ ונעריץ.

יעקב כץ: הבעיה העיקרית שלנו היום היא שכל יום עם ישראל מאבד 300 עד 500 יהודים.

יעקב כץ: נכון, דובדב?

יעקב כץ: נכון מר שוורץ?

ג'וש שוורץ: כן.

יעקב כץ: בין 300 ל-500 יהודים כל יום.

יעקב כץ: אם נכפיל את זה בשנה, לממעיטים זה כ-120 אלף יהודים ולמחמירים כ-180 אלף יהודים בשנה.

יעקב כץ: 180 אלף יהודים העם היהודי מאבד כל שנה.

יעקב כץ: אמר פעם הרב צבי זצ"ל שגוף שיש לו שלושה ראשים, גם אם כל הראשים הם יפהפיים, זאת מפלצת.

יעקב כץ: כדי להציל את העם היהודי, ראש הממשלה היה צריך להעמיד את הנושא בראש סולם העדיפויות של מדינת ישראל, איך מצילים את העם היהודי.

יעקב כץ: 180 אלף יהודים כל שנה.

יעקב כץ: זאת מיני שואה במושגים רוחניים.

יעקב כץ: היה צריך להשקיע בזה לא מיליארד דולר בשנה אלא חמישה מיליארד דולר בשנה כי מדובר כאן בהצלה.

יעקב כץ: כשמדובר בהצלה, היה צריך להעמיד ראש אחד לכל המערכת וכל הגופים יהיו כפופים אליו ולעשות תוכנית הצלה אליה מגייסים את מיטב הכוחות, את דוברי הרוסית, דוברי האנגלית, דוברי הצרפתית, דוברי כל השפות ולעשות מהפכה בתחום הזה.

שלמה מולה: למה אתה מקפח את דוברי האמהרית?

יעקב כץ: מאתיופיה הבאנו את כל היהודים ולא רק אותם אלא גם את הפלאשמורה.

יעקב כץ: ברוך השם זה המקום היחידי בעולם ממנו כמעט כל היהודים עלו, אבל באמריקה יש עוד חמישה מיליון, ברוסיה יש מיליון, במקומות אחרים יש לנו הרבה יהודים ואני חושב שאת הנקודה של הצלת היהודים באמריקה, היה צריך להעמיד במקום ראשון.

יעקב כץ: זאת הייתה צריכה להיות הדרישה שלך.

יעקב כץ: לא לומר את זה בצורה לפלפית אלא לומר לראש הממשלה שחמישה מיליון דולר השנה צריכים להעמיד מכספי העם היהודי.

יעקב כץ: להוציא את כל השרים לשליחויות בתחום הזה, להוציא את כל חברי הכנסת לשליחויות, לעבור מקהילה לקהילה ולראות איך מצילים את העם היהודי.

יעקב כץ: 180 אלף יהודים בעשר שנים, זה כמעט מיליון ו-800 אלף יהודי.

יעקב כץ: זה מספר שאי אפשר לתאר אותו ובדבר הזה צריך לפעול.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: חבר הכנסת מולה.

שלמה מולה: תודה אדוני היושב ראש.

שלמה מולה: כשנכנסתי לחדר, הרגשתי בבית.

שלמה מולה: אני רוצה לומר דווקא לחברים בהסתדרות הציונית העולמית, ואני נמצא כאן בדיוק ארבע שנים, שאני יכול לומר לכם במאה אחוזים שהחיוניות של ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית מבחינתי היא חשובה פי שתיים מכפי שחשבתי לפני שבאתי לכאן.

שלמה מולה: מי שרוצה להבין במושגים של שיבת ציון או קיבוץ גלויות, מי שרוצה לעסוק בשאלה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, אני אומר לכם שרק ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית יכולה לעשות זאת.

שלמה מולה: אם אנחנו הולכים על המושג האחד בלבד, מדינה דמוקרטית, זאת אומרת שמדינת ישראל לא יכולה לעסוק בעניין היהודי.

שלמה מולה: נקודה.

שלמה מולה: את זה צריך להפנים.

שלמה מולה: הבית הזה הוא בית מאוד ציני, נמצאים בו הרבה אנשים מאוד ציניים ואין התעמקות בשאלה הזאת שנקראת איך אני בכל זאת עוסק בשאלה היהודית כאשר מדינת ישראל היא ביתו הלאומי של העם היהודי.

שלמה מולה: אם הייתה ההפנמה הזאת, אני חושב שזה היה יכול להיות יותר קל אבל בבית הזה אין את ההפנמה הזאת.

שלמה מולה: יש מעט מאוד חברי כנסת שחושבים כך.

שלמה מולה: אני אומר לכם שאפילו חברי הכנסת היהודים, אם תאמרו לכם ההסתדרות הציונית העולמית, אף אחד לא יודע לגביה.

שלמה מולה: מעט מאוד חברי כנסת יודעים ואני אומר לכם שזה עצוב מאוד.

שלמה מולה: אני חושב שהמהלך המשמעותי שצריך לעשות, אנחנו צריכים להוביל מהלך חקיקה שמקבע תקציבית את מעמדה של ההסתדרות הציונית העולמית.

שלמה מולה: כל מי שחבר ועדת הכספים יודע כמה כסף חוזר לקופת האוצר בסופו של דבר בסוף השנה.

שלמה מולה: כצל'ה מדבר על הצלת העם היהודי מהתבוללות והוא צודק, אבל צריך לעשות את זה חכם.

שלמה מולה: אתה יכול לעשות את זה כשיש לך תקציב אבל אם אין לך תקציב, אתה לא תעשה.

שלמה מולה: אני אומר לכם שמאוד הצטערתי לשמוע שהתפקידים של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית, במיוחד תפקיד היושב ראש, התפצלו.

שלמה מולה: אני מאוד מעריך ואוהב את היושב ראש החדש – שבעצם הוא ישן – דובדב שהוא אולי בין האנשים שעומד על קיומה של ההסתדרות הציונית.

שלמה מולה: אני חושב שיש מתח טבעי.

שלמה מולה: נכון שההסתדרות הציונית קוראת לילדים היהודים לבוא ולעלות לארץ ויש כמה מחבר הנאמנים של הסוכנות שלא כל כך אוהבים שהילדים שלהם יעלו לארץ.

שלמה מולה: המתח הזה הוא מתח קיים, הוא מובנה וזה מימים ימימה.

שלמה מולה: אי אפשר לשנות את התהליך הזה, אבל איך אתה בכל זאת עושה?

שלמה מולה: אני הייתי מפקיד את נושא ההכנה לעלייה בידי ההסתדרות הציונית העולמית ואת העלייה עצמה בידי הסוכנות היהודית.

שלמה מולה: כל הנושא של הזהות היהודית, של החינוך היהודי, הייתי נותן להסתדרות הציונית העולמית.

שלמה מולה: זה מאוד קשה.

שלמה מולה: אני אומר ששני הגופים האלה הם גופים שצריכים להיות ביחד אבל החלוקה הפנימית וההדגשים הם מאוד משמעותיים ביחס לגולה ולארץ.

שלמה מולה: אני לא יודע כמה זמן ראש הממשלה משקיע בדיונים בנושא הזה.

שלמה מולה: אין לי מושג אבל לפי דעתי הוא לא קיים דיון.

שלמה מולה: יש את הוועדה המשותפת של ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית והוא מופיע כשמתקיימים כנסים, אבל בזה נגמר העניין.

שלמה מולה: הסיפור של הסוכנות, הסוכנות כסוכנות היא גוף חיוני.

שלמה מולה: העם היהודי לא יכול בלי התורמים.

שלמה מולה: אנחנו לא יכולים לא לחבר את היהודים באמצעות התרומות שלהם.

שלמה מולה: אני חושב שהגענו למצב בו התרומות לסוכנות היהודית יורדות וההסתדרות הציונית עכשיו צריכה להתקיים לבד.

שלמה מולה: זאת אומרת, אנחנו מאבדים את הגוף הזה שנקרא ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית.

שלמה מולה: לחברי הכנסת אני אומר שלנו יש יותר אחריות מאשר יש לאנשי ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית.

שלמה מולה: מדינת ישראל, משאביה של מדינת ישראל, בקלות יכולה לייעד מיליארד שקלים.

שלמה מולה: תאמינו לי שזה לא בשמים.

שלמה מולה: מתוך 360 מיליארד שקלים, מיליארד שקלים אפשר לתת לעידוד העלייה ולעלייה לארץ.

שלמה מולה: המדינה לא תקרוס עקב כך.

שלמה מולה: רק הרזרבות התקציביות של המדינה הן בסכום של 17 מיליארד שקלים.

שלמה מולה: יש חברי כנסת שרוצים לבטל את ההסתדרות הציונית העולמית.

שלמה מולה: לא רוצים לבטל את קרן קיימת.

שלמה מולה: יש כאלה שזה מאוד מפריע להם.

שלמה מולה: לכרסם בזהותה היהודית של מדינת ישראל רק בזה שאתה מכבה את האור של ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית.

שלמה מולה: אני חושב שצריך לקיים דיון אמיתי ומעמיק בתפקידה ומעמדה של ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית.

שלמה מולה: אני חושב שהגיע הזמן שאנחנו נקיים דיון עומק.

שלמה מולה: אני מאוד מברך על הדיון שמתקיים בוועדת העלייה אבל צריך לקיים דיון מעמיק ואמיתי כי בסופו של דבר חמישים אחוזים מהעם היהודי לא נמצאים כאן.

שלמה מולה: בסופו של דבר כל יום יש התבוללות וכן הלאה.

שלמה מולה: בסופו של דבר אנחנו הישראלים רואים את עצמנו פנימה אבל לא בטוח שאנחנו מבינים את היושבים בגלות ולא בטוח שהיושבים בגלות מבינים אותנו.

שלמה מולה: אני חושב שזה מחייב דיון מעמיק וגם העמדת משאבים.

שלמה מולה: אם יאמרו שההסתדרות הציונית תתקיים על ידי כך שלקרן הקיימת ייתנו עוד עשרים מיליון שקלים או עוד שלושים מיליון שקלים והסוכנות תעשה טובה ותיתן לה עוד קצת, אני חושב שהדבר שצריך לעשות זה להחזיר את התפקיד של יושב ראש הסוכנות וההסתדרות הציונית כך שהוא יהיה יושב ראש אחד, הנכסים הקיימים צריכים להיות שווה בשווה, המדינה צריכה לתת כספים וחלוקת העבודה בחוץ לארץ בין הסוכנות וההסתדרות הציונית צריכה להיות מאוד ברורה.

שלמה מולה: בצורה כזאת בסופו של דבר, גם ההסתדרות הציונית וגם הסוכנות היהודית ימלאו את ייעודן ומדינת ישראל תרוויח.

שלמה מולה: אני אומר לכם שבבית הזה יש כאלה שבכלל לא איכפת להם אם לא תהיה עלייה.

שלמה מולה: אני מציע שוועדת העלייה והקליטה תיזום הצעת חוק בשיתוף עם הסוכנות וההסתדרות הציונית על מנת לחדד את תפקידן.

שלמה מולה: אני מבין את הנהלת הסוכנות.

שלמה מולה: הנהלת הסוכנות נמצאת במצב בו המשאבים יורדים וכאשר היו התקפות ועליהום עליה בענייני עמיגור למשל.

שלמה מולה: אנשים אפילו לא יודעים מה זה עמיגור.

שלמה מולה: לכן מותר לתקוף את מחסור הדיור הציבורי כאילו עמיגור אשמה וכאילו הסוכנות היהודית אשמה, אבל מה פתאום הסוכנות היהודית אשמה?

שלמה מולה: הכסף הזה שייך לעם היהודי והוא יכול לשרת רק את העם היהודי ולא יכול לשרת את מי שהוא לא יהודי.

שלמה מולה: זה המבנה ואין מה לעשות.

שלמה מולה: עם זה אנחנו חיים.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני מציע לקיים דיון מעמיק, ליזום הצעת חוק רצינית מאוד ולחזור למקורות של הציונות והעלייה.

שלמה מולה: רק כך מדינת ישראל יכולה להתקיים יותר טוב.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לומר לחברים שאנחנו לא נמהר עם חקיקה.

דני דנון: מה שאתם שומעים כאן זה שיש לכם כאן לובי.

דני דנון: אין שדולה רשמית אבל יש לכם בפועל שדולה חזקה מאוד והיא חוצת מפלגות שתומכת בפעילות שלכם.

דני דנון: אתם צריכים לבוא אולי אלינו עם היעדים, עם החקיקה ועם הכיוונים ואז אנחנו נוכל להיות אלו שמיישמים אותה.

דני דנון: יש לכם כאן את התמיכה המלאה ואני מציע לכם לנצל אותה.

דני דנון: חבר הכנסת זאב בילסקי, היושב ראש האחרון שהיה גם של הסוכנות היהודית וגם של ההסתדרות הציונית העולמית.

זאב בילסקי: תודה לכולם.

זאב בילסקי: קודם כל, אנחנו כולנו במחנה העם היהודי.

זאב בילסקי: אני באתי לכאן במיוחד כדי לנסות ולעשות תיקון.

זאב בילסקי: אתה יודע שתיקון בחייו של יהודי זה דבר מאוד חשוב וכשאני יושב כאן, אני מסתכל על כל החברים הטובים שלי ואני נזכר שאחת הפעמים האחרונות בה אני זוכר את עצמי מזיל דמעה הייתה כשישבנו למטה ונפרדתי מכולם.

זאב בילסקי: זה היה כל כך קשה לי כי כל חיי אני עוסק בנושאים האלה.

זאב בילסקי: אני אוהב את האנשים שעוסקים בנושא הזה.

זאב בילסקי: עברתי קדנציה שהייתה מאוד מאוד קשה מבחינתי כי איתרע מזלי ואותם אנשים שהנהיגו את חבר הנאמנים, היה להם איזשהו שיגעון בראש שלא הצלחנו להוציא אותו.

זאב בילסקי: אני מסתכל כאן על ראובן, על דובדב, על ג'וש ועל כל החברים הטובים שלי.

זאב בילסקי: בכל כוחנו ניסינו להסביר שהבעיה של העם היהודי לא עוברת דרך מה שהם קוראים WZO.

זאב בילסקי: כמה ויכוחים היו לי אתו, כמה לילות ישבתי אתו, כמה פעמים אמרתי לו שכל פעם שאני נוסע לארצות הברית אף אחד לא מדבר אתי על ה-WZO.

זאב בילסקי: תאמין לי שזאת לא הבעיה של העם היהודי.

זאב בילסקי: כן תורמים כסף או לא תורמים, אבל זה לא קשור.

זאב בילסקי: באיזשהו מקום זאת הייתה סערה שאי אפשר היה לעצור אותה.

זאב בילסקי: גם חגי, גם אני וגם היושבים כאן אמרנו שבהיעדר חזון, ייפרע עם, נשב ולפחות נבסס את ההסתדרות הציונית כדי שלא ייחשב ליושב ראש האחרון של ההסתדרות הציונית שזרק אותה.

זאב בילסקי: עשינו מה שעשינו ועשינו טוב אבל לא עשינו טוב במלחמה הכוללת.

זאב בילסקי: אני באתי לכאן היום לבקש מכם.

זאב בילסקי: אני אמרתי את זה לפני חבר הנאמנים עת נפרדנו מחגי מרום ועמדתי על הבמה ואמרתי לכל האמריקאים באנגלית צחה וברורה, ואני חוזר על הדברים כאן.

זאב בילסקי: אני חושב, אדוני היושב ראש, שיש לנו חלק חשוב מאוד במאבק הזה להחזיר עטרה ליושנה.

זאב בילסקי: הפירוק הזה לא היה נכון, לא היה צדוק, לא מביא שום דבר לעם היהודי מלבד חלוקה שאנחנו עכשיו שנים נתעסק בשאלה מי עושה את זה ומי עושה את זה.

זאב בילסקי: על מה אנחנו מדברים?

זאב בילסקי: על סוכנות שהיא דלת משאבים היום, על ממשלה שיש לה כל כך הרבה מה לעשות אבל היא לא מתעסקת בנושא הזה.

זאב בילסקי: לזכותו של אהוד אולמרט – הלא לחובתו אמרו כבר את הכול – אני אומר לכם לזכותו שהנושא הזה עניין אותו.

זאב בילסקי: הבאנו נייר עבודה יחד אתו והוא היה מגיע כל פעם כשהיה צריך.

זאב בילסקי: דני, יש לך קשרים טובים מאוד עם ראש הממשלה הנוכחי ואנחנו נצרף גם את היכולות שלנו כדי לנסות שבקונגרס הבא יעמוד יושב ראש הסוכנות היהודית כיושב ראש הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.

זאב בילסקי: אגב, זה גם יחסוך מקומות קבורה כי אני יודע שיש לי מקום קבורה בהר הרצל.

קריאה: לא, לסוכנות אין.

זאב בילסקי: אדם כמו שרנסקי, לא מגיע לו אחרי כל מה שהוא עשה?

זאב בילסקי: דני, ידידי, אתה באמת כל כך מכיר את הנושא הזה.

זאב בילסקי: אני מוכן להיות חלק מהמאבק הזה כדי שבקונגרס הבא יעמוד נתן שרנסקי וכאשר יקרא לו ג'וש לדבר הוא יאמר שהוא מזמין את יושב ראש הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.

זאב בילסקי: דובדב, אנחנו נסתדר.

זאב בילסקי: אתה תמיד אדם שידעת למצוא את הדבר הנכון לעשות.

שלמה מולה: לפי השיטה שלך, נביא אותו להיות חבר כנסת.

זאב בילסקי: אנחנו צריכים למצוא פתרון לעניין הזה ויפה שעה אחת קודם.

זאב בילסקי: אני מתנצל שאני צריך לעזוב.

זאב בילסקי: יש היום את יום השלטון המקומי בכנסת.

זאב בילסקי: היה חשוב לי מאוד לבוא לכאן ולומר את מה שרציתי לומר.

זאב בילסקי: אני מאוד אוהב אתכם.

דני דנון: תודה.

דני דנון: חבר הכנסת לשעבר, סגן השר יגאל ביבי והיום יושב ראש המועצה הציונית, בבקשה.

יגאל ביבי: אין ספק שהדברים שאמרו כאן גם חבר הכנסת מולה וגם חבר הכנסת כץ בעניין הצלת העם היהודי הוא חשוב.

יגאל ביבי: אני לא רוצה לומר אמרתי לכם אבל מהיום הראשון בו באתי להסתדרות הציונית אמרתי שכל התקציב הזה של ההסתדרות הציונית מצחיק.

יגאל ביבי: לכל ארגון קטן ולכל עמותה קטנה יש תקציב כמו של ההסתדרות הציונית העולמית.

יגאל ביבי: לכן אמרתי שלא חסר כסף במדינה ואני מכיר את הכנסת.

יגאל ביבי: אוזניכם השומעות את התגובה של חברי הכנסת כץ ומולה שאומרים שהכנסת יכולה לחוקק או להעביר כספים בצורה משמעותית.

יגאל ביבי: את זה אני אומר לחברים כבר זמן רב.

יגאל ביבי: אני שמח לישיבה הזאת, דובדב.

יגאל ביבי: אתה העלית כאן הרבה רעיונות אבל כל הרעיונות שלך צריכים הרבה הרבה כסף.

יגאל ביבי: אני מכיר את הכנסת ואני אומר שאפשר לקבל הרבה הרבה כסף לעניינים האלה.

יגאל ביבי: אם יהיה הרבה הרבה כסף, עם התוכניות הטובות שהצגת, אפשר יהיה לעשות הרבה דברים.

יגאל ביבי: לגבי קליטת העלייה.

יגאל ביבי: אחד המחדלים הכלכליים הקשים ביותר שנעשו מאז קום המדינה, מחדל שעלה למדינת ישראל מאה מיליארד שקלים, הוא פרויקט בית חם.

יגאל ביבי: כבר 10-15 שנים אני כותב לשרים אבל אף אחד לא שומע לי.

יגאל ביבי: אני מזהיר ומתריע בנושא הזה שנים רבות.

יגאל ביבי: לפני כ-15-20 שנים החליטה המדינה לעשות פרויקט בית חם, להביא זקנים מברית המועצות, מחבר העמים ולהקים להם בית חם כאן.

יגאל ביבי: גורמים עבריינים השתלטו על העסק הזה והעלו 170 אלף זקנים מחבר העמים, כאשר מאה אלף מהם גויים גמורים, קוזאקים שממלאים את הכנסיות בנצרת ביום יום.

יגאל ביבי: כל שנה להחזיק את זה עולה שמונה מיליארד שקלים.

דני דנון: הסוכנות היהודית או משרד הקליטה?

יגאל ביבי: הסוכנות.

יגאל ביבי: או ששליחי העלייה קיבלו כסף או שהיה כאן משהו אחר.

יגאל ביבי: זה משהו חמור מאוד ואני הייתי אפילו אומר להקים ועדת חקירה פרלמנטארית בעניין הזה.

יגאל ביבי: פניתי פעם לשר שהיה שר כלכלי, לפני כשבע שנים, ואני אומר שיעצרו את זה.

יגאל ביבי: כל בתי האבות התמלאו ואוכלסו בקוזאקים שהם לא יהודים.

קריאה: יגאל, אתה אומר דברים כל כך חמורים.

יגאל ביבי: כן, דברים חמורים.

יגאל ביבי: יש לי נתונים על זה.

יגאל ביבי: מי שרואה את נתוני הביטוח הלאומי, הסכום קפץ משמונה מיליארד לעשרים מיליארד שקלים בקצבת זקנה.

יגאל ביבי: אני חושב שצריך לעודד עלייה, אבל שליחי סוכנות במתכונת שהייתה – ג'וש אומר שהמצב עכשיו השתנה – הייתה הפקרות מוחלטת.

יגאל ביבי: הם רצו מספרים שיראו שיש עלייה.

יגאל ביבי: אני רוצה לומר לכם שאני הזדעזעתי.

יגאל ביבי: אני רגיל לומר את הדברים שלי בצורה הכנה ביותר ואני לא עושה חשבון לאף אחד.

יגאל ביבי: לפני זמן מה, עת אזולאי היה יושב ראש מחלקת העלייה, לקחו כמה חברי כנסת לסיור בברית המועצות כדי לראות את העלייה.

יגאל ביבי: אני רוצה לומר לכם בצורה הגלויה ביותר שראיתי שם שליח עלייה, אני לא רוצה לומר הולל או משהו כזה, אשתו שליחת העלייה באמריקה והוא שליח העלייה ברוסיה ותאמין לי שהוא חי מצוין.

יגאל ביבי: לעומת זאת ראיתי את החבר'ה של תורה מציון, את חמשת החבר'ה בכולל ומה שהם עושים לעומת שליח העלייה הזה ואמרתי שאם זה שליח העלייה, זה פרצופה של העלייה.

יגאל ביבי: רבותיי, מאה מיליארד שקלים הפסדנו.

יגאל ביבי: שמונה מיליארד שקלים אנחנו מפסידים כל שנה.

דני דנון: יגאל, משפט סיום.

יגאל ביבי: שליחי העלייה צריכים להיות משולבים עם שליחי החינוך.

יגאל ביבי: אני לא רוצה פקידים כי במצב כזה אפשר להעלות אנשים דרך האינטרנט.

יגאל ביבי: צריכים להתרכז בשליחי חינוך ואני שמח שג'וש אמר עכשיו שהעניין הוא שכל שליחי החינוך יהיו שליחי עלייה.

יגאל ביבי: העיקר העלינו מספר ואין בזה תוכן, אין רצינות ואין אמינות, זה חמור מאוד.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אריק מ"נפש בנפש" בבקשה.

אריק מייקלסון: תודה.

אריק מייקלסון: אני מנהל התפעול של נפש בנפש.

אריק מייקלסון: אני אגיב בקצרה ולא לגופם של דברים.

אריק מייקלסון: אנחנו כמובן מקדמים בברכה את כל מה שקשור לעידוד עלייה.

אריק מייקלסון: רציתי הבהרה וחידוד בעניין של נפש לנפש והעיסוק בעידוד עלייה כי יש לנו מערכת ענפה של עיסוק בעידוד עלייה, כולל שיווק, כולל סמינרים בארצות בהן אנחנו פועלים, בכל הערים המרכזיות ובכל המדינות בהן אנחנו פועלים.

אריק מייקלסון: אפשר לפתוח כל עיתון רלוונטי ולראות את הקמפיינים השיווקיים שאנחנו מריצים.

אריק מייקלסון: רק לסבר את האוזן, יש לנו למשל את תוכנית מעלות כאשר מדובר במעל שישים קהילות להן אנחנו נותנים מענקים כספיים על מנת לעודד עלייה ולגרום לחלחול התודעה הזאת כמה שיותר.

אריק מייקלסון: מבחינת נפש בנפש, כבר עשור שאנחנו פועלים ועוסקים בעידוד עלייה ולא בכדי אנחנו הכפלנו את המספרים של העלייה במדינות אנחנו פועלים ואנחנו נמשיך לעשות זאת.

דני דנון: איפה אתם פועלים היום?

אריק מייקלסון: אנחנו פועלים בארצות הברית, בקנדה וגם באנגליה.

דני דנון: בצרפת התחלתם אבל יצאתם.

אריק מייקלסון: לא, בצרפת לא פעלנו.

דני דנון: יש כוונות להרחיב את הפעילות למדינות נוספות?

אריק מייקלסון: אנחנו היום בדיונים עם הסוכנות, יחד עם הסוכנות ואנחנו נראה איך אנחנו מתקדמים יחד עם יושב ראש הסוכנות.

אריק מייקלסון: כמובן נשמח להגיע לדיונים האלה ולשמוע את עצותיו ודעותיו של דובדב בנושא.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: מר דהן, בבקשה.

יצחק כהן: לפני כמה ימים חזרתי מצרפת ואני רוצה לומר לוועדת העלייה שהיום יש לנו חלון הזדמנויות גדול לעלייה מצרפת.

יצחק כהן: אנחנו מדברים בקהילה של בין 500 ל-600 אלף אנשים.

דני דנון: אני מסכים להנחה שלך אבל אני מסתכל על המספרים של שנה שעברה לדוגמה ואלה מספרים עלובים מבחינת העלייה מצרפת.

יצחק כהן: כן, מספרים עלובים.

יצחק כהן: נכון.

יצחק כהן: המספרים עלובים כי פעם היו בבתי הספר היהודים מורים ציוניים אבל היום הם לא נמצאים שם.

יצחק כהן: אין היום שליחי עלייה בהרבה מאוד מקומות.

יצחק כהן: התנועה הציונית כמעט ולא מורגשת שם.

יצחק כהן: מספר שליחי תנועות הנוער הצטמק בצורה גדולה.

יצחק כהן: כל הדברים האלה, יש להם השפעה מאוד גדולה.

יצחק כהן: מי שהיום רואים אותו יותר בשטח, זה העולם החרדי.

יצחק כהן: אני אומר שאין שום סיבה שלא יהיה גם שליח חרדי שילך לשם ויביא את החרדים לכאן, כי החרדים הצרפתים הם שונים מהחרדים הישראלים בזה שהם אנשים בעלי מקצועות חופשיים, הם אנשים שעובדים וכדאי יהיה להביא אותם.

יצחק כהן: אני רוצה לומר שהמצב הפוליטי היום בצרפת, מאחר שלא יודעים מי עומד להיבחר ויכול להיות שזה לא יהיה סרקוזי, גורם לאי ודאות גדולה מאוד בקרב הקהילה.

יצחק כהן: רבותיי, כדאי יהיה היום להשקיע בקהילה הזאת בכל האמצעים שיש בידינו, כמה שאנחנו יכולים, כדי שאפשר יהיה להביא הרבה יותר עולים משם, גם בגילאי בית הספר התיכון וגם בגילאי הסטודנטים.

יצחק כהן: מאחר שהעולם הערבי והמוסלמי בצרפת הוא ויזואלי יותר, בולט יותר, מתחיל להשתלט על מקומות, יש פחות אפשרות לתת ליהודים יותר זכויות מכפי שהיו להם דבר שגם הוא יוצר בעיה.

יצחק כהן: אני אומר שיש לנו כאן הזדמנות בכל התחומים.

יצחק כהן: קחו למשל מקום כמו מרכז קהילתי במרכז פריס שנותן ל-700 אנשים אפשרות ללמוד עברית.

יצחק כהן: דובדב, יש לנו אפשרות להגדיל את המספר כך שבמקום 700 ילמדו עברית 1,500 וזה אחד האמצעים לגרום לאנשים האלה להגיע לארץ.

יצחק כהן: צריך לומר עוד דבר.

יצחק כהן: הקהילה הזאת היא קהילה משכילה עם אנשים בעלי מקצועות חופשיים.

יצחק כהן: אנחנו מקבלים למדינה אנשים שהוכשרו על ידי הצרפתים וזאת בהחלט סיבה טובה מאוד לעשות את זה.

יצחק כהן: הדבר האחרון אותו הייתי רוצה להעלות.

יצחק כהן: דיברתי על עלייה ועכשיו אני מדבר על קליטה.

יצחק כהן: יש בין שניים לשלושה מטוסים שיוצאים כל יום ראשון משדה התעופה לצרפת וחוזרים ביום שישי.

יצחק כהן: אנחנו צריכים למצוא את הדרכים כדי שהתעסוקה של האנשים האלה לא תהיה בצרפת אלא תהיה בארץ.

יצחק כהן: הדבר הזה יוצר בעיות קשות מאוד בקרב הילדים.

יצחק כהן: ברעננה, שזה המוקד המרכזי, מספרים לי פסיכולוגים שהם עוסקים הרבה מאוד בבעיות הילדים האלה בגלל שההורים נעדרים מהבתים שלהם.

יצחק כהן: אם כן, צריך לעודד את העלייה, והדבר השני הוא לראות איך בעצם עוסקים בקליטה טובה יותר לאנשים האלה כך שלא יעבדו במקום בו התגוררו בעבר.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: חבר הכנסת רוברט טיבייב.

רוברט טיבייב: תודה.

רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, הדיון הזה הוא דיון חשוב.

רוברט טיבייב: כנראה אני לא אהיה כל כך סימפטי כמו החברים שלי כי עברתי את כל התהליכים.

רוברט טיבייב: אני בארץ משנת 1994 והייתי מנהל קרן ושותף לפעולה עם הסוכנות היהודית.

רוברט טיבייב: בקצרה אני רוצה להתייחס למה שאמר כאן יגאל ביבי.

רוברט טיבייב: בסופו של דבר לא השליחים של הסוכנות היהודית מאתרים מי קוזאק ומי יהודי.

רוברט טיבייב: מי שעושה את זה, אלה נציגי נתיב בזמנו.

רוברט טיבייב: הם אלה שעושים את ההבחנה מי יהודי ומי לא יהודי.

רוברט טיבייב: אני מסכים אתך, והייתי בסמינר של הסוכנות היהודית במוסקבה, לגבי התוכנית של נעלה.

רוברט טיבייב: קמה אישה שאמרה שהיא לא יהודיה ואין לה שום קשר ליהדות אבל יחד עם הבן שלה לומד בחור יהודי שנכנס לתוכנית והיא שאלה האם אפשר לצרף גם את הבן שלה כי הם חברים כל כך טובים.

רוברט טיבייב: שאלה לגיטימית, נכון?

רוברט טיבייב: מה שמדאיג היה התשובה של נציג הסוכנות היהודית.

רוברט טיבייב: הוא אמר בפירוש שאולי היא תמצא מישהו יהודי במשפחה שלה.

רוברט טיבייב: זאת הייתה תשובה מאוד מדאיגה.

יגאל ביבי: תשמעו טוב.

יגאל ביבי: לא אני אומר את זה.

רוברט טיבייב: אני רוצה לחזור לסוכנות היהודית אתה שיתפתי פעולה ולומר איך אני מתחבר להסתדרות הציונית.

רוברט טיבייב: כמו שבילסקי אמר, אם יש שני יושבי ראש, זה דבר לא טוב.

רוברט טיבייב: שאלתי את מרינה סולודקין איך מתרגמים לרוסית את ההסתדרות הציונית העולמית.

רוברט טיבייב: מישהו מדוברי הרוסית מכיר את הארגון?

קריאה: בוודאי.

רוברט טיבייב: שאלתי את מרינה שהיא יותר בקיאה ממני והיא אמרה לי לא.

רוברט טיבייב: היה לנו ארגון בקווקז והקמנו את הארגון ללא עזרה של אף אחד, בלי עזרת הסוכנות ובלי עזרת השגרירות.

רוברט טיבייב: באיזשהו שלב התחילה ממש מלחמה על מי יהיה בעל הבית של הארגון.

רוברט טיבייב: הקמנו את הארגון בלי הסוכנות היהודית, בלי הג'וינט ובלי השגרירות.

רוברט טיבייב: עוד ארגון נכנס למאבק הזה והשאלה היא מה אנחנו מרוויחים.

רוברט טיבייב: יכול להיות שהשאלה קצת תמימה אבל גם הגישה שלי תמימה.

רוברט טיבייב: בעיניי צריך לאחד את הגופים ולא סתם שאלתי את השאלה הפשוטה אם יש איזושהי הגדרה.

רוברט טיבייב: בדוברי הרוסית ממשיכה לטפל הסוכנות היהודית וכל היתר נוסעים מערבה.

רוברט טיבייב: מאוד קשה לי לשמוע את המושג עלייה כלכלית.

רוברט טיבייב: זה מפריע לי מאוד.

רוברט טיבייב: \

דני דנון: תמיד זה היה ותמיד יהיה.

קריאה: אבל לא קראו לזה כך.

רוברט טיבייב: אנחנו לא צריכים לעודד את זה ולא צריכים לתמוך בזה.

רוברט טיבייב: זה שזה קיים, אנחנו יודעים.

דני דנון: תודה.

דני דנון: כאן אני חלוק עליך.

דני דנון: בעיניי כל מי שמגיע לארץ, זאת מצווה ולא חשוב מה הביא אותו לכאן.

רוברט טיבייב: באריתריאה יש המון אנשים שרוצים לעלות.

דני דנון: אם הם יהודים, צריך להביא אותם.

קריאה: הם יהודים.

דני דנון: אני מבקש מהדוברים הבאים לתמצת כי אנחנו צריכים להתכנס לקראת סיכום.

דני דנון: דוד בריקסטון, סגן יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.

דוד בריקסטון: תודה.

דוד בריקסטון: שלוש נקודות.

דוד בריקסטון: בכל הדיון הזה, אני חושב שמאוד חשוב לא לשכוח את הקהילות הקטנות.

דוד בריקסטון: חזרתי עכשיו מכנס של הקהילות הקטנות באמריקה הלטינית והקריביים.

דוד בריקסטון: נכון שהמספרים לא גדולים, אבל האחוזים מאוד גבוהים.

דוד בריקסטון: לא הגעתי לקריביים, אבל מהקריביים מגיעים לכאן.

דוד בריקסטון: ביום שישי בערב ישבתי עם בחורה שהייתה כאן בתוכנית נעלה, תוכנית של הסוכנות, היא חזרה לבקר את המשפחה לכמה שבועות וכבר חזרה ארצה ומתגייסת באפריל לצבא.

דוד בריקסטון: מתברר שחמישים אחוזים מהכיתה שלה עולים ארצה.

דוד בריקסטון: אם כן, המספרים לא גדולים אבל אותן קהילות יודעות שאין להן עתיד ומאוד מעוניינות לשתף פעולה אתנו ולדאוג לכך שהילדים שלהם שממילא עוזבים את הקהילות לא יגיעו לקנדה ואוסטרליה אלא יגיעו לארץ.

דוד בריקסטון: מצאתי הרבה היענות לדבר הזה.

דוד בריקסטון: זה מאוד קשה כי שם אין שליחים ואין להם עם מי לדבר.

דוד בריקסטון: למוסדות הלאומיים יש שליח אחד במקסיקו והוא זה שאחראי על 12 ארצות אבל הוא לא יכול להגיע אליהם.

דוד בריקסטון: הם לא יודעים את הכתובת אליה הם צריכים לפנות אבל מאוד מאוד רוצים לחזק את הקשר שלהם עם ההסתדרות הציונית העולמית בפרט ועם מדינת ישראל בכלל.

דוד בריקסטון: מאוד חשוב בעיניי הצורך להגביר את שיתוף הפעולה בין ההסתדרות הציונית העולמית, הכנסת והסוכנות.

דוד בריקסטון: הזכרתי את השליח היחיד הזה שיושב במקסיקו כביכול מטעם הסוכנות היהודית.

דוד בריקסטון: הוא רוצה לעבוד אתנו ואסור שניצור מערכות נפרדות כשאין צורך בכך.

דוד בריקסטון: לגבי השאלה ששאלת קודם לגבי שיתוף הפעולה, אכן אני רואה את הצורך הזה ואולי כדאי להקים שולחן עגול בו נוכל לדבר על זה.

דוד בריקסטון: אני יושב כאן גם בכובע של התנועה המסורתית.

דוד בריקסטון: אנחנו נתקלים בבעיות של גרים שרוצים להגיע לארץ ונתקלים בבעיות בירוקרטיות ואחרות.

דוד בריקסטון: לפעמים הבעיות האחרות מסתתרות מאחורי הבירוקרטיה.

דוד בריקסטון: לתנועות הליברליות יש בעיות לשלוח אנשים לארץ.

דוד בריקסטון: גם אם הם לא גרים, עד שמוכנים לקבל אותם כיהודים, לחתן אותם כיהודים, זה מהווה בעיה.

דוד בריקסטון: כאן התפקיד של הכנסת, הרבה יותר משל ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית, לדאוג לכך שכל יהודי ויהודי שרוצה לעלות ארצה, יוכל להתקבל כאן בכבוד.

דוד בריקסטון: תודה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: יעקב הגואל, ראש המחלקה לפעילות בישראל ומאבק באנטישמיות.

יעקב הגואל: אני רוצה לברך על המפגש.

יעקב הגואל: אני חושב שהוא מפגש חשוב.

יעקב הגואל: אני חושב שגם הזמן בו הוא מתקיים, שנה וחצי אחרי שיצאנו לדרך חדשה, אפשר להתחיל לראות ניצנים שנזרעו ולשתף את הוועדה בעניין.

יעקב הגואל: אני רוצה לדבר על חצי הכוס המלאה.

יעקב הגואל: מישהי אתמול אמרה לי משפט חכם שאני מבטיח שאני אשתמש בו הרבה.

יעקב הגואל: חכם, זה חצי כוס מלאה.

יעקב הגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית יוצאים בימים אלה לפרויקט שלדעתי בסופו של יום יהיה מעודד עלייה והפרויקט הוא בישראל.

יעקב הגואל: הפרויקט הוא פרויקט של מפגשים של נוער וצעירים מהנגב והגליל עם נוער וצעירים מהתפוצות שמגיעים לכאן בכל מקרה לתוכניות כאשר לצערנו חלק מהתוכניות הן תוכניות שאני קורא להן תוכניות תיירים.

יעקב הגואל: אלה תוכניות שאין בהן יותר מדיי תוכן.

יעקב הגואל: הם רואים את הישראלים כילידים דרך החלון, ואני אומר את הדברים בהגזמה קלה, ואין להם את המפגש האמיתי עם צעירים בני גילם.

יעקב הגואל: מה שאנחנו הולכים לעשות בעזרת השם מהחודש הבא, אנחנו הולכים להפגיש צעירים בני אותו גיל מהתפוצות עם צעירים בני אותו גיל מהנגב והגליל באותו מספר.

יעקב הגואל: לא שלושה או ארבעה באוטובוס אלא חצי אוטובוס של ישראלים וחצי אוטובוס של יהודים מהתפוצות שיחברו ביחד לתוכניות של בין יום לחמישה ימים, תוכניות משותפות, וזה בסיוע גדול מאוד של משרד הנגב והגליל, עם כסף ממשלתי שבא מתוך הבית הזה.

יעקב הגואל: אנחנו מברכים על כך.

יעקב הגואל: אין לי ספק שבסופו של יום, אחרי שאתה פוגש חבר'ה בני גילך וממשיך את הקשר אתם אחרי כן דרך האמצעים שיש לנו היום, אין לי ספק שזה עידוד עלייה אדיר.

יעקב הגואל: אם כן, בואו נסתכל גם על חצי הכוס המלאה.

יעקב הגואל: הגילאים הם 16 עד 22.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אריק נודלמן.

אריק נודלמן: אני מברך אותך כי אתה יודע כמה זמן אתה משקיע בוועדה ובקליטה.

אריק נודלמן: נפגשנו ברמת גן לפני פחות משנה.

אריק נודלמן: אני אומר כמה דברים בהם עדיין לא נגענו.

אריק נודלמן: חזרתי לפני יומיים מארצות הברית, שם שהיתי שלושה שבועות, הסתובבתי בכל הערים וראיתי את שליח העלייה של דובדב.

אריק נודלמן: אני מתכוון לשליח ההסתדרות הציונית.

אריק נודלמן: שנים לא ראיתי שהשליח יכול לעבוד בקצב כזה ובעוצמה כזאת.

אריק נודלמן: אני רוצה שכל אחד שמגיע לניו-יורק ילך לפגוש את הבחור הזה כדי לראות באיזה מרץ הוא עובד, דבר שלא היה אף פעם קודם לכן.

אריק נודלמן: אני מדבר על רוני ויניקוב, בן אדם מקצועי שהפך את הרחוב הרוסי בתוך חצי שנה, דבר שמעולם לא קרה שם.

אריק נודלמן: לגבי לימוד עברית.

אריק נודלמן: אני נמצא כאן בשני כובעים.

אריק נודלמן: אם תרצו, אנחנו נעשה סיור ברמת גן ותראו שהיום אין עולה אחד מגיל רך עד מבוגר שברגע שהוא רוצה ללמוד עברית, אנחנו לא מקימים את הכיתה.

אריק נודלמן: יש עשרות כיתות לכל הגילאים.

אריק נודלמן: עשינו תוכנית מגובשת ובעוד שלושה חודשים אני פותח ברמת גן בית כנסת ראשון לדוברי רוסית, דבר שאף פעם לא היה בארץ.

קריאה: לעדה מסוימת או לדוברי רוסית בכלל?

אריק נודלמן: לדוברי רוסית.

אריק נודלמן: חגגנו עכשיו עשרים שנים לעלייה מברית המועצות וכל הזמן חשבנו איך לשפר את מצבם הכלכלי של האנשים, איך לסדר להם עבודה ודיור, אבל אף פעם במשך עשרים שנים לא חשבנו על החלק הנפשי-רוחני, לאן הם הולכים בחגים, איפה הם חוגגים, מה הם יודעים על יהדות וכולי.

אריק נודלמן: זאת אומרת, הקשר בין לימוד עברית ורוחניות, אני חושב שהוא מאוד חשוב.

אריק נודלמן: אם תרצו, אנחנו נעשה פעם סיור ברמת גן כדי שתוכלו להתרשם.

דני דנון: תודה.

דני דנון: מריו, ארגוני העולים.

מריו לב: אני רוצה לברך על היוזמה ואת יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית על השינוי שהצליח להביא בתוך שנה וחצי.

מריו לב: אני מייצג את ארגוני העולים.

מריו לב: מועצת ארגוני עולים היא הגוף הגדול ביותר של מתנדבים שמטפלים בקליטת עולים וגם בעידוד עלייה.

מריו לב: קיבלנו השנה "פרס" כאשר הסוכנות היהודית קיצצה את כל התקציב של התאחדויות העולים בחמישים אחוזים.

מריו לב: לפני כמה חדשים הועלה רעיון של שולחן עגול עם משרד הבריאות.

דני דנון: זה עובד.

מריו לב: זה עובד מצוין.

מריו לב: אנחנו נפגשים אחת לחודש וחצי-חודשיים ומטפלים בבעיות של רופאים שלא מקבלים אישור עבו דה.

מריו לב: אני חושב שהגיע הזמן שיהיה שולחן עגול של ההסתדרות הציונית, של הסוכנות היהודית, של ממשלת ישראל, של משרד הקליטה ומועצת ארגוני העולים.

מריו לב: לא יכול להיות שכל יום שני וחמישי שומעים שסוגרים מרכזי קליטה ולמחרת אומרים שאולי יהיה תקציב ומישהו יעסוק בזה.

מריו לב: סוגרים את האולפנים ולמחרת אומרים שאולי מישהו יפתח אולפנים.

מריו לב: סוגרים את מינהל הסטודנטים ושואלים מה יעשו הסטודנטים אבל אף אחד לא יודע.

מריו לב: כל יום יש חדשות כאלה.

מריו לב: אני חושב שאם נשב ביחד, נוכל לנצל דברים רבים.

מריו לב: כאשר מבקרים בהרבה מדינות אנשי ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית, אפילו מתנדבים שלנו, אפשר לנצל אותם לפגישות למטרת עידוד עלייה ולדברים רבים נוספים, אבל צריך להיות שולחן עגול.

מריו לב: לא יכול להיות שמשקיעים כספים ועושים דברים זהים או דברים שמתנגשים האחד עם השני.

מריו לב: לא יכול להיות שבעיר אחת יש שני מפגשים על ישראל, אבל אף אחד לא מדבר על עלייה אלא מדברים על נושאים שונים אחרים.

מריו לב: אני חושב שהשולחן הזה אולי יהיה חלק מפתרון המצב.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לסכם ולומר לכל חברי ההנהלה הציונית שיש לכם כאן אפשרות להפעיל יותר את הגוף הזה.

דני דנון: יש לכם כאן תמיכה.

דני דנון: בדיון השתתפו שבעה חברי כנסת וזה בדרך כלל לא קורה.

דני דנון: התפקיד שלכם הוא באמת כמו סולם, הוא לשרת את העם היהודי במה שצריך.

דני דנון: אני חושב שעם הממשלה תוכל להפעיל את הגוף הזה לצרכים שונים ומגוונים.

דני דנון: היום זה לימוד עברית, מחר זאת יכולה להיות ההתיישבות כאשר כל פעם ברגע שיש צורך מסוים, אפשר יהיה להפעיל ולחזק.

דני דנון: ברשות

דני דנון: כם, אני רוצה להקריא את החלטות הוועדה.

דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות קיימה ישיבה משותפת עם הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית.

דני דנון: הוועדה מברכת את ההסתדרות הציונית העולמית על פעולותיה המבורכות בארץ ובעולם.

דני דנון: הוועדה קוראת לכל משרדי הממשלה להגביר את שיתוף הפעולה ולהפעיל את ההסתדרות הציונית העולמית בנושאים חינוכיים וציונים.

דני דנון: הוועדה קוראת לממשלת ישראל להפעיל אולפני עברית למבוגרים דרך ההסתדרות הציונית העולמית.

דני דנון: הוועדה קוראת לממשלה לסייע בתקצוב לכל הגופים העוסקים בעידוד עלייה.

דני דנון: הוועדה קוראת להקמת שולחן עגול בין הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית, משרדי הממשלה וארגוני העולים.

דני דנון: אני רוצה להודות לכולם.

דני דנון: אתם מוזמנים גם בעתיד לכאן.

דני דנון: הבנתי שאתם רוצים חדר לקיים ישיבה, תוכלו לשבת למטה בחדר הוועדה שעומד לרשותכם.

דני דנון: אני רוצה גם להודות לראובן ולדנה על כל ארגון הישיבה.

דני דנון: תודה רבה.