ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 741, 2012-02-13 12:00

כרמל שאמה-הכהן: צהריים טובים, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון)], התשע"ב-2011.

כרמל שאמה-הכהן: משרד המשפטים, בבקשה.

אסף תכלת: צהריים טובים, אדוני.

אסף תכלת: אנחנו מתכנסים היום כדי לעשות תיקון בנושא מאוד ספציפי, והוא נושא סמכות הרשם בקביעת הבטוחות שעל בעל רישיון לתת במסגרת קבלת רישיון להפעלת שירות נתוני אשראי.

אסף תכלת: כידוע, חוק שירות נתוני אשראי קובע מספר בטוחות שבעל רישיון צריך לתת על מנת לקבל רישיון כדי להגן על אנשים שעלולים להיפגע מהפעילות שלו.

אסף תכלת: הביטחונות שכיום ניתנים זה גם ביטוח של חברה חיצונית וגם ערבות בנקאית אוטונומית בסכומים ובשיעורים שכתובים בתקנות.

אסף תכלת: המציאות כיום בתקנות היא שחלק מהסמכויות קבועות בתקנות.

אסף תכלת: למשל, מדרגות הביטוח.

אסף תכלת: לעומת זאת, סמכויות אחרות שהן לא פחות חשובות הן בסמכות הרשם.

אסף תכלת: כלומר, לדוגמה, לרשם יש סמכות לפי תקנה 68(ג) לקבוע את נוסח כתב הערבות, כאשר הנוסח כמובן שקובע גם את היקף הכיסוי הוא מאוד מאוד משמעותי לקביעת גובה הפרמיה.

אסף תכלת: אנחנו רואים מצב, שלדעתנו הוא לא בריא, שכל הסמכות שבעניין קביעת הבטוחות היא מוגבלת ומפוצלת, והיא לא מאפשרת לרשם את שיקול הדעת שהיינו רוצים שיהיה לו בתחום הזה.

אסף תכלת: בנוסף, אנחנו קיבלנו פניות מבעלי הרישיונות שנציגיהם נמצאים כאן היום, שהמדרגות שנקבעו בזמנו היו מאוד מאוד גבוהות.

אסף תכלת: כשקבענו בשנת 2004 את החוק הזה באמת היה חשש מאוד גדול מהתוצאות שלו, ומה יקרה אם יהיה פתאום שטף של תביעות כנגד הפעילות של אותם בעלי רישיונות.

אסף תכלת: אנחנו רואים שהמציאות הזאת לא היתה, וככל הידוע לי עד היום לא היתה אפילו תביעה אחת כנגד אף אחד מבעלי הרישיונות.

אסף תכלת: לכן, הם פנו אלינו בבקשה להוריד את אותן מדרגות.

אסף תכלת: הרשות למשפט וטכנולוגיה בשיתוף איתנו, ויחד עם יועץ ביטוח חיצוני ומקצועי, עשו את הבדיקה הזאת והגיעו למסקנה שאכן יש טעם בטענה הזאת של בעלי הרישיונות.

אסף תכלת: במקביל לתיקון הזה שמוצע בתקנות יש עדכון מוכן של הרשם לגבי מדרגות מעודכנות שייקבעו על-פי פרמטרים מקצועיים למעשה.

אסף תכלת: אנחנו גם מעוניינים לתת לרשם סמכות "לתגמל" במירכאות בעלי רישיונות אחראיים, ולתת איזושהי אפשרות לאבחן בין בעלי רישיונות שונים לפי אופי הפעילות שלהם, ולפי השאלה מה הניסיון המקצועי שלהם, מצד אחד, והאם יש טענות או מענות כנגד הפעילות שלהם, ובעצם לתת פרמיה יותר נמוכה או להציב מגבלה יותר נמוכה כלפי אלה שמוכיחים את עצמם כבעלי רישיונות אחראיים.

אסף תכלת: במקביל, התקנות יאפשרו איזשהו צמצום והכוונה של שיקול הדעת של הרשם, וגם יחייבו אותו לעשות בדיקה תקופתית - כרגע זה חמש שנים - כדי לוודא שהרשם אכן עושה את הבדיקה הזאת בצורה אחראית.

אסף תכלת: זו מהות התיקון, וברשותך אעבור להקראה אם אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש הערות מיוחדות, כלליות, או רק לסעיפים?

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אני הייתי שמחה לשמוע על איזה סכומי ביטוח הרשם חשב עכשיו.

אתי בנדלר: היום הסכומים שקיימים ונקובים בתקנות שאותן מוצע לבטל, נעים מ-2 מיליון שקל ל-50 מיליון שקל סכומי ביטוח - זה לבעל רישיון שירות נתוני אשראי ורישיון שירות מידע על עוסקים.

אתי בנדלר: מי שהוא רק בעל רישיון שירות נתוני אשראי סכומי הביטוח נעים בין 2 מיליון ל-10 מיליון שקל.

אתי בנדלר: בנוסף לכך, יש כמובן הוראות לגבי גובה הערבות שעליה מדובר.

אתי בנדלר: כפי שאמר עו"ד תכלת, שיקול הדעת בהתאם למוצע יישאר לחלוטין לרשם.

אתי בנדלר: למעשה, אנחנו לא יודעים על איזה סכומי ביטוח מדובר.

אתי בנדלר: מה בכוונתו בכלל לקבוע?

אתי בנדלר: כדי לתת תמונה, אני אשמח לשמוע על כך.

ניר גרסון: כפי שאסף ציין קודם, אנחנו הזמנו עבודה מיועץ ביטוח מקצועי, כאשר בשלב הראשון התכנון היה בכלל לתקן תקנות.

ניר גרסון: תוך כדי עבודה עלה רעיון לאפשר לרשם את שיקול הדעת והגמישות לקבוע לפי הצרכים המשתנים של השוק, אם הם ישתנו.

ניר גרסון: פרט לזה, לדעתי, גם מקובל שערבות, בטח שערבות בנקאית, בתחומים אחרים של רגולציה מקובל שנותן הרישיון הוא זה שקובע את גובה הערבות.

ניר גרסון: אני יודע שזה כך לפחות בתחום התקשורת.

ניר גרסון: חשבנו שזה יהיה רעיון טוב גם פה.

ניר גרסון: לגבי סכומי הביטוח - בשנת 2004 באמת נקבעו בעבודה של מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים, שהסתייעו גם אז ביועץ ביטוח מסוים, ואז הגישה היתה זהירה.

אתי בנדלר: - - -באתי לוועדה אפילו.

ניר גרסון: אני מאמין שכן.

ניר גרסון: הגישה אז היתה זהירה יותר באמת.

אתי בנדלר: נדמה לי שאוריאל לין ייעץ אז לוועדה.

ניר גרסון: לא, אני חושב ששמו היה שגיא.

ניר גרסון: הגישה היתה זהירה כי באמת לא ידעו מה ילד יום.

ניר גרסון: השוק היה חדש, הפעילות היתה חדשה.

ניר גרסון: בחוות הדעת שהכין יועץ הביטוח שהזמנו, הוא באמת שיקלל גם את הסבירות שתוגש תביעה, את גובה התביעה, ובאמת לא פחות את ההיסטוריה.

ניר גרסון: אנחנו מדברים על שבע-שמונה שנים.

ניר גרסון: העובדה שבעצם לא השתמשו בביטוח מעולם.

לאה ורון: אמנון נויבך היה היועץ.

ניר גרסון: לא, אנחנו מדברים על זה ששכרו יועץ ביטוח אחר.

ניר גרסון: אמנון נויבך היה היועץ הכלכלי.

לאה ורון: הוא יעץ לוועדה בעת חקיקת החוק.

ניר גרסון: אני חושב שלמשרד המשפטים יעץ מישהו אחר.

ניר גרסון: בכל אופן, ההצעה של היועץ היא למתן את המדרגות העליונות של סכומי הביטוח.

ניר גרסון: המדרגות נקבעות כיום לפי כמות הדוחות שמוכר בעל רישיון שזה נותן ביטוי למידת הסיכון ולתוחלת הסיכון שייגרם נזק למישהו.

ניר גרסון: הכוונה היא להישאר בשיטה הזאת, אבל את המדרגה הלפני העליונה להפחית את סכום הביטוח מ-25 מיליון שקלים ל-20, ואת המדרגה העליונה שמדובר בה על כמות דוחות שעולה על 500,000 דוחות לשנה להוריד מ-50 מיליון ל-30 מיליון.

ניר גרסון: זאת ההמלצה של יועץ הביטוח שלנו.

ניר גרסון: לנו היא נראית בשלב זה סבירה.

ניר גרסון: המדרגות האלה של הביטוח הן נכונות באמת לגוף שמחזיק בשני רישיונות, כמו שציינה קודם היועצת המשפטית של הוועדה, גם ברישיון נתוני אשראי וגם ברישיון מידע על עוסקים.

ניר גרסון: אבל זה המצב שקיים היום בשוק, אין מי שמחזיק רק ברישיון השני.

ניר גרסון: אנחנו עוד שוקלים.

ניר גרסון: ייתכן וגם נותיר את המדרגה הנוספת בפסקה (2) לתקנה (ג) שמתייחסת למי שעוסק רק בשירות נתוני אשראי.

ניר גרסון: הסכומים שם הרבה יותר נמוכים.

ניר גרסון: ייתכן שנשאיר את זה למרות שהניסיון וההיגיון מלמד שכנראה לא יהיה גוף שיעסוק רק בזה, כי מטעמים עסקיים אני מניח שמי שייכנס לשוק יעסוק ממילא בשניהם.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להעיר שעד לתיקון החוק והתקנות ממש לאחרונה, המידע שנמסר לוועדה או לוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החוקה שדנה אז בנושא הזה היתה של מיעוט משתמשים בדוחות האשראי בגלל הכשלים המובנים, לטענתכם, בחוק.

אתי בנדלר: עתה משתוקנו החוק והתקנות הצפי הוא שיהיה שימוש הרבה יותר מסיבי בדוחות האלה, ולכן פוטנציאל גרימת הנזק עולה במקביל.

אתי בנדלר: זאת אומרת, צריכים לקחת את זה בחשבון.

ניר גרסון: ביקשנו מיועץ הביטוח שלנו להתחשב גם בתיקון התקנות.

ניר גרסון: הוא קרא את החומר, וההמלצה שלו מתבססת גם על תיקון התקנות ועל ההשלכות שלהן.

אמנון אלטמן: אמנון אלטמן מבי.

אמנון אלטמן: די.

אמנון אלטמן: איי.

אמנון אלטמן: אנחנו בעלי רישיון.

אמנון אלטמן: קודם כל, אתייחס להצעה.

אמנון אלטמן: אתה מדבר על 30 מיליון.

אמנון אלטמן: יש לנו כבר ניסיון עם זה.

אמנון אלטמן: אנחנו לא הצלחנו להשיג בשום חברת ביטוח ביטוח ישראלי מעל 20 מיליון.

אמנון אלטמן: אחת הבעיות שישנן היא שהשוק הזה הוא שוק משעתי, ישנם שני גוף שעוסקים בזה.

אמנון אלטמן: שום חברת ביטוח לא רוצה להיכנס לזה בכלל.

אמנון אלטמן: כשרצינו להעלות מעבר ל-20 מיליון הזמינו ביטוח מחו"ל שהכפיל את עלות הביטוח.

אמנון אלטמן: זה פשוט הופך למשהו פרוהבטיבי – סכומים אדירים.

אמנון אלטמן: הרגולאטור מכיר את החשבונות הפנימית שלנו, ואני לא רוצה בפורום הזה לציין.

אמנון אלטמן: זה פשוט משהו שהוא לא נסבל.

אמנון אלטמן: כמו שצוין קודם, אנחנו עובדים כבר שמונה שנים.

אמנון אלטמן: לא היתה תביעה אחת, לא לנו ולא לחברה המתחרה.

אמנון אלטמן: זה נראה לנו מקפצה שלא במקומה, והכבדה לא הגיונית.

ניר גרסון: לא הסכום הוא שעומד לדיון בפני הוועדה היום.

ניר גרסון: ייתכן ש- - -.

ניר גרסון: זאת ההמלצה שמונחת בפני הרשם היום.

ניר גרסון: אני מודה שאנחנו נוטים לקבלה, חוות הדעת המקצועית נראית סבירה.

ניר גרסון: אם נצטרך לנהל דיון - - -.

ניר גרסון: אגב, היועץ גם קרא את כל הטענות ואת כל החומר, כולל הטענות שלכם.

ניר גרסון: יש לכם את כל הדרכים להמשיך להיות איתנו במשא-ומתן.

ניר גרסון: אם הרשם יחליט החלטה שלא תמצא חן בעיניכם, ותיראה לכם חורגת מחוץ לסבירות, אתם כמובן - - -

אמנון אלטמן: בסדר.

אמנון אלטמן: יש לנו בקשה ראשונה בהקשר הזה - אם ניתן לבקש מכם שיהיה שימוע לפני שאתם מחליטים.

אמנון אלטמן: תקראו לנו.

אסף תכלת: אני חושב שמתוקף הדין המינהלי אין אפשרות לקבוע החלטות כאלה בצורה שהיא לא סבירה, וללא קיום הליך הוגן כלפי מי שמושפע מהדבר הזה.

אסף תכלת: אני לא חושב שיש התנגדות מכיוון שלטעמי החובה הזאת חלה בכל מקרה.

אסף תכלת: גם המציאות מוכיחה שהדברים - - -.

אסף תכלת: אני חושב שהדיון פה מוכיח את הנחיצות של התיקון שאנחנו מציעים.

אסף תכלת: דהיינו, כיוון שהמציאות היא משתנה, ומכיוון שהרשם שולט בחלק מהדברים כמו נוסח כתב הערבות, ולא שולט בדברים אחרים, הוא צריך את האפשרות המקצועית לטפל בדבר הזה תוך קיום קשר צמוד עם בעלי הרישיונות ועם ייעוץ מקצועי שמטבע הדברים תיקון תקנות הוא דבר שהוא יותר מוגבל, והוא תהליך שהוא יותר מקשה על האפשרות לעשות את זה בצורה נכונה ומקצועית.

אסף תכלת: ולכן, זו ההצעה שלנו.

אסף תכלת: כשנתכנס להקראה אני אשים לב שאנחנו ניסינו מאוד להכווין לפי איזה שיקולים ישקלו את הנושא של הביטוח כדי להראות מה לדעתנו, או לדעת הוועדה כשהיא תאשר את התקנות, צריך להיות בראש של הרשם כשהוא בא לבחון את הסוגיה איזה בטוחות הוא צריך לדרוש מבעלי הרישיונות.

אסף תכלת: אני חושב שהדיון פה הוא בדיוק דוגמה לנחיצות התיקון שלנו.

אמנון אלטמן: עוד הערה אחת, ברשותכם.

אמנון אלטמן: קודם כל, אנחנו בהחלט בעד השינוי כי זה הפך לדבר שהוא ממש מחויב המציאות מניסיון.

אמנון אלטמן: הובאו כאן חמישה נתונים שבהם הרשם אמור להשתמש כשהוא בא לקבוע את הסכום.

אמנון אלטמן: נראה לנו שמספר (5): "סכום הפיצויים או סכומים אחרים ששילם בעל הרישיון בשל אחריותו למי שנפגע" – בפועל מה שקרה, זה צריך להיות הקריטריון המרכזי by far יותר מאשר קריטריון אחר.

אמנון אלטמן: אני לא יודע אם פה המקום להעלות את זה.

אמנון אלטמן: חוץ מזה, ישנה כאן הערה בסעיף (5) שאחד הקריטריונים הוא הדרישה לתשלום פיצויים.

אמנון אלטמן: לפני שנפתחה הישיבה דיברנו על כך שכמות המתמרמרים היא גדולה למדיי, וזה ברור שכל מי שנחסם לו כרטיס האשראי בגלל אי-תשלום, ישר הוא קפץ והוא מתמרמר ודורש.

אמנון אלטמן: זה לא רלוונטי בשיקול איזה ביטוח להשית עלינו.

לאה ורון: הטענות לא היו נגדכם כמו שנגד אותם נותני האשראי.

לאה ורון: קרי, בעיקר, התאגידים הבנקאיים, שמשנקבעה איזושהי חוות דעת שלכם או של חברה אחרת התאגידים הבנקאיים הופכים את אותו לקוח לחסום מקבלת כל הלוואה אחרת למשך חמש שנים.

לאה ורון: על הפנייה הזאת דובר.

אתי בנדלר: אני גם לא בטוחה שאני יכולה להצביע על התאגידים הבנקאיים.

אתי בנדלר: אולי בכל זאת יש איזשהו כשל בתקנות שהוועדה אישרה, או אפילו בחוק.

אתי בנדלר: העובדה היא שלא מאפשרים לכלול בדוח אשראי מידע על כך שאדם הסדיר את חובו תוך פרק זמן קצר ביותר, ולמעשה הוא לא נותר חייב, הנושא הזה עלה במהלך הדיונים.

כרמל שאמה-הכהן: למה זה לא חובה?

אתי בנדלר: הוועדה השתכנעה שלא צריכים את זה, כי העובדה היא שהוא לא שילם אז הוא לא שילם במועד.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב שהוא לא שילם.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אם אחרי זה הוא שילם?

כרמל שאמה-הכהן: הוא שונה ממי שלא שילם, ולא שילם אף פעם.

אתי בנדלר: כך אני סברתי, עמדתי בזמנו לא התקבלה.

לאה ורון: הפנייה האחרונה לוועדה היא של איש שלא שילם 63 ימים משום שהוא הידיין מול הבנק, והוא לא רצה ל- - -

כרמל שאמה-הכהן: לא שילם 120 ימים, אבל הוא שילם אחרי זה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא שונה מאוד מזה שלא שילם אף פעם את חובו.

אסף תכלת: אדוני, הדיון הזה הוא במקומו, והוא סוגיה חשובה שצריך לדון בה.

אסף תכלת: זה קצת חורג.

כרמל שאמה-הכהן: צריך לתקן אותה.

אסף תכלת: אני שוחחתי עם היועצת המשפטית של הוועדה לפני הדיון בנושא הזה.

אסף תכלת: אנחנו עושים בדיקה כלשהי בסיפור הזה.

אסף תכלת: אני חושב שלמהלך כזה יש השלכות מאוד כבדות?

כרמל שאמה-הכהן: איזה?

אסף תכלת: יש השלכות בכמה היבטים.

אסף תכלת: דבר ראשון, בהיבט תכלית החוק כשתכלית החוק מיועדת באמת לדבר על היסטוריה של אשראי של בן-אדם, ולא רק על השאלה האם כרגע היום הוא חייב כסף או לא.

אסף תכלת: כלומר, לעובדה שהוא לא שילם באיזושהי תקופה בעבר יש רלוונטיות למי שצריך לתת אשראי.

כרמל שאמה-הכהן: תשנה אותה.

כרמל שאמה-הכהן: תמיד הנתון הזה יעמוד מול מי שקורא את הדוח.

כרמל שאמה-הכהן: אבל תהיה עוד אינדיקציה שהחוב הזה שולם.

כרמל שאמה-הכהן: החוב הזה היה, לא שולם בזמנו.

כרמל שאמה-הכהן: תרצה להוסיף כל מה שאתה רוצה, כמה זמן הוא לא שולם.

כרמל שאמה-הכהן: אבל תבדיל בין האדם שכן עשה מאמץ ובסוף שילם, לבין אדם שלא היה יכול לשלם, או שלא עשה מספיק מאמץ לשלם אף פעם.

אסף תכלת: שוב, אני חושב שהשקילה של הסוגיה הזאת מורכבת מעוד כמה היבטים.

אסף תכלת: חלק מהם היא איך שהמערכת כיום בנויה, ומה המשמעות של השינוי שלה.

אסף תכלת: זו בהחלט סוגיה שצריך לשקול אותה.

אסף תכלת: אני חושב שזה צריך להיעשות בצורה מסודרת ולאחר בדיקה מקצועית ובדיקה משווה של מה קורה במערכות אחרות בעולם.

אסף תכלת: אנחנו נערכים לעשות את הבדיקה הזו, וכמובן בהמשך אנחנו נגיע למסקנות שהן יותר משמעותיות.

אסף תכלת: אני לא חושב שיש פה החלטה שרירותית.

לאה ורון: האם תוכלו להעביר לוועדה בתוך איזשהו פרק זמן את המסקנות של הבדיקות שלכם, ומה ההמלצות שאתם מציעים, בין אם זה תיקון החוק, בין אם זה תיקון של תקנות כמו שאומרת היועצת המשפטית?

אסף תכלת: כפי שאמרתי ליועצת המשפטית של הוועדה, הבדיקה הזאת נערכת במסגרת של צוות של בנק ישראל שכונס בעקבות מסקנות ועדת טרכטנברג לבדיקת יוקר המחיה.

אסף תכלת: אני מניח שמסקנות הצוות יפורסמו שם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על משהו מאוד נקודתי.

כרמל שאמה-הכהן: היתה פנייה לוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא יודעים מה להשיב לאותו אדם, למה הוא צריך להיות עדיין - - -

לאה ורון: אדוני היושב-ראש, מעבר לפנייה שלו אני פניתי לרשות למשפט טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים.

לאה ורון: ממחלקת רישום ופיקוח נמסר לי שיש פניות רבות.

לאה ורון: יש עשרות פניות של אנשים חסומים שנחסמו בשל כנראה אי-תשלום חוב זה או אחר.

לאה ורון: אבל מרגע זה למשך חמש שנים, על אף שהם שילמו את החוב שלהם, הם לא יוכלו לקבל אשראים לשום מטרה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להוסיף שבמסגרת שיחתי המוקדמת עם עו"ד תכלת, אני ביקשתי ממנו שיציין בפירוש תוך כמה זמן יתקבלו המסקנות שיתייחסו לנושא הזה, והאם הן יובילו להצעה לתיקון ה- - -.

כרמל שאמה-הכהן: האם זה תיקון חוק או תקנות?

אתי בנדלר: חוק, בוודאי.

אתי בנדלר: אם זה היה תקנות זה היה פשוט ביותר.

אתי בנדלר: האם הם יובילו לתיקון חוק אם לאו?

אתי בנדלר: כי הסברתי לו שאם משרד המשפטים יסבור או הממשלה תסבור שאין מקום לתקן את החוק בעניין הזה, בהחלט נעמיד את הסוגיה לפתחם של חברי הכנסת שישקלו אם הם ירצו להגיש הצעה לתיקון החוק, וכך הובטח לי שאכן הדברים ייבדקו, והתוצאות יועברו אלינו.

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

אסף תכלת: רק עוד מילה אחת בנושא הזה כי אני באמת חושב שהוא נושא שצריך לדבר עליו בפורום קצת יותר רחב.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אין לנו זמן, הכוונה היא לסיים עכשיו.

אסף תכלת: אני רק חושב שבמסגרת של הבחינה צריך גם לבדוק את ההשלכות של התיקון האחרון שאישרנו מאחר שהוא מאפשר גם להבחין בין אנשים שחייבים מעט כסף לאנשים שחייבים הרבה כסף.

כרמל שאמה-הכהן: היא לא סותרת את האבחנה השנייה.

כרמל שאמה-הכהן: אם כל המטרה של כל החקיקה הזאת, של התקנות האלה, היא שקיפות ויעילות של שוק האשראי בישראל, אז יש פה אבחנה שהיא דרמטית בין אדם שהפך להיות חייב בעייתי, אבל הצליח בסוף להגיע לחוף מבטחים גם מבחינה המלווה וגם מבחינת הלווה.

אסף תכלת: אנחנו בהחלט נבחן את הסוגיה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך איזושהי פירוטכניקה לסמן את זה, זה משהו מאוד פשוט.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא בבקשה את התקנות.

אסף תכלת: "תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון), התשע"ב-2011 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7א ו-52(א) לחוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב-2002, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 69 1.

אסף תכלת: בתקנה 69 לתקנות שירות נתוני אשראי, התשס"ד-2004 – (1) במקום תקנת משנה (ג) יבוא: "(ג) הרשם יקבע את גובה הביטוח בהתחשב, בין היתר, בנתונים אלה: (1) מספר הדוחות שבעל הרישיון מסר או שהוא מתכוון למסור, לפי הגבוה מביניהם; (2) סוג או סוגי הרישיונות שבהם מחזיק או מבקש להחזיק בעל הרישיון; (3) התקופה שבה החזיק בעל הרישיון ברישיון; (4) ניסיונו המקצועי של בעל הרישיון; (5) סכום הפיצויים או סכומים אחרים ששילם בעל הרישיון בשל אחריותו למי שנפגע עקב מעשה או מחדל של בעל הרישיון, לרבות סכומים ששולמו כאמור בעד תביעות שנתבררו בבית משפט, וכמות הדרישות לתשלום פיצויים כאמור שנמסרו לאותו בעל רישיון.

אסף תכלת: (ג1) הרשם יבחן מזמן לזמן את הצורך לעדכן את גובה הביטוח הנדרש לפי האמור בתקנת משנה (ג1), ולכל הפחות בתדירות של אחת ל-5 שנים.

אסף תכלת: ";" לדעתי, צריך להיות (ג).

אסף תכלת: זה אמור להיות הנדרש לפי האמור בתקנה משנה (ג), ולא תקנת משנה (ג1).

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: יש לי הערה, ואני הערתי את זה בטלפון לעו"ד תכלת.

אתי בנדלר: נותנים כאן סמכות לרשם לקבוע את סכומי הביטוח, בהתחשב בפרמטרים מסוימים.

אסף תכלת: בין היתר, בפרמטרים.

אתי בנדלר: בין היתר באותן אמות מידה, או בנתונים שמפורטים בתקנת משנה (ג) פסקאות (1) עד (5).

אתי בנדלר: ובתקנת משנה (ג1) המוצעת נאמר שהוא צריך לבדוק מעת לעת את הצורך לעדכן בהתאם לנתונים בעצם, וזאת רק לפחות אחת לחמש שנים.

אתי בנדלר: אבל אם לא מגיעים אליו נתונים במהלך אותן חמש השנים אז בואו נגיד שאחת לחמש שנים הוא יזום בדיקה של אותם פרמטרים, אחרת לא תהיה לא איזושהי סיבה להתעורר.

אתי בנדלר: תקנה אחרת שהיא תקנה 66 בתקנות העיקריות אומרת שבעל הרישיון יעביר לרשם אחת לשנה מיום קבלת הרישיון מסמכים כמפורט להלן, וכאן מדובר על איזה אישורים הוא צריך להעביר לרשם כדי שהוא יוכל לבקר כל מיני דברים.

אתי בנדלר: אני סברתי שבמסגרת הדיווחים השנתיים ראוי שהוא יעביר לו גם נתונים לגבי הפרטים המופיעים בתקנה (ג)(5) המוצעת.

אתי בנדלר: דהיינו, סכום הפיצויים או סכומים אחרים שהוא שילם בשל אחריותו, וכמות הדרישות לתשלום פיצויים שנמסרו לו.

ניר גרסון: לנו כמובן אין התנגדות, פרט לעובדה שלדעתי כל הפרטים שבסעיפים קטנים (1) עד (4) מצויים ב- - -

אתי בנדלר: אני מדברת רק על פסקה (5), דווקא על פסקה (5) כי היא הבסיס לעדכון הסכומים, ככל שיש בכך צורך.

ניר גרסון: על (5) - כן, כן.

אבי קאין: עו"ד אבי קאין מטעם בי.

אבי קאין: די.

אבי קאין: איי.

אבי קאין: הנקודה האחרונה שגברתי העלתה – אנחנו חושבים שהיא הנקודה שצריכה להיות, ורצוי שהיא תקבע כך בתקנות כנקודה שיש לשקלל אותה, לתת לה את עיקר המשקל בקביעת הסכום.

אבי קאין: אומנם הסדר לא אומר, אבל כרגע היא מופיעה אחרונה בסדר החשיבות.

אבי קאין: כי הנקודה הזאת, סכום הפיצויים שאותו בעל רישיון שילם בפועל, זה הקשר היחיד, זאת היא הקונקרטיזציה היחידה של כל שאר הסעיפים, כמות הדוחות שהם הפיקו, כמות התלונות.

אבי קאין: בסוף הקונקרטיזציה האמיתית, וזה גם מעיד כמובן על אופן ההתנהלות של אותו בעל רישיון ספציפי כי יש הבדל ביניהם מן הסתם – יכול להיות הבדל, יש ביניהם שוני – אז רק על-ידי סכומי הפיצויים, או בעיקר על-ידו, אנחנו יודעים באמת מה הקשר בין אותן מדרגות, כמות הדוחות שהוא הנפיק, כמות הלקוחות וכו', לבין הסיכון האמיתי.

אבי קאין: אנחנו עוסקים בסיכונים כרגע.

אתי בנדלר: ייתכן שהרשם ישתכנע שזה באמת נתון אולי החשוב ביותר, וייתכן שלא.

אתי בנדלר: כך, למשל, כשנצברת תקופה ארוכה שבה פועל בעל רישיון ונותן הרבה מאוד דוחות, ולא מוגשות נגדו תביעות או כמות התביעות או הדרישות המוגשות הן מזעריות, יכול להיות שיש לזה משמעות - אני חושבת שבתחילת הדרך או בשנים הראשונות לפעילותו של בעל רישיון או בשנים שכל עוד המידע שניתן היה למסור היה כל כך דל לטענתכם, ולכן החוק הזה כמעט לא עבד.

אתי בנדלר: ברור שהיום להכניס את זה כפרמטר עיקרי זה אומר בעצם שאתם אולי לא צריכים בכלל לעשות ביטוח, וזה לא רציני.

אתי בנדלר: זה יכול להיות רציני לאחר פרק זמן משמעותי.

אתי בנדלר: אני חושבת שכשמדברים, למשל, על מספר הדוחות שבעל הרישיון מסר, בשלב הזה של חיינו זה הפרמטר הכי חשוב כי זה מעיד על פוטנציאל הסיכון שלכם.

אתי בנדלר: לכן, אני חושבת שזה יהיה לא נכון שהוועדה תקבע כרגע.

אתי בנדלר: אם כבר נותנים שיקול דעת לרשם, אני חושבת שלקבוע לו כרגע את סדר החשיבות של כל אחד מהפרמטרים האלה זה יהיה לא נכון.

אתי בנדלר: אני חושבת שבמסגרת שיקול הדעת שלו הוא צריך לבחון בכל נקודת זמן מה הם הפרמטרים.

אסף תכלת: אנחנו מסכימים לחלוטין, לכן גם זו הסיבה שגם הכנסנו את האפשרות לרשם גם לשקול נתונים אחרים ככל שמבחינה מקצועית יש להם רלוונטיות.

אסף תכלת: אלה הנתונים העיקריים כמובן, אבל אין ספק שאנחנו לא התכוונו לקבוע איזשהו סדר עדיפויות ביניהם.

אסף תכלת: אנחנו משאירים לגורמים המקצועיים לבדוק את הנושא הזה.

אסתר בר חן: הציון פה בסעיף (5) מתייחס לשני פרמטרים.

אסתר בר חן: האחד זה סכומים ששולמו, והשני הוא כמות הדרישות.

אסתר בר חן: אני חושבת שלצורך העניין כמות הדרישות היא פחות רלוונטית, כי בהתחשב במצב השוק ומצב כמות התלונות שמגיעה ובסוף מוכחת כנכונה – הפער בין שני הנתונים האלה הוא גדול.

אסתר בר חן: ולכן אם שילמנו, זה פרמטר שהוא חשוב לצורך ההתחשבנות או לצורך הביטוח כי זה גם רלוונטי למה הביטוח ישלם או איזה ערבות תמומש כתוצאה מזה.

אסתר בר חן: כמות הדרישות שקיבלנו שהוא משהו שיכול להיות גחמה של עורכי-דין או כל מיני דברים מהסוג הזה, פחות רלוונטי לעניין קביעת הביטוח.

אסתר בר חן: לכן, אני חושבת שמן הראוי זה כמות ששולם.

אסף תכלת: הרשם יקבע את זה בבחינה מקצועית.

אסף תכלת: גם אם זה לא יהיה רשום, הוא יכול לבחור להתחשב בזה.

אסתר בר חן: בדיוק.

אסתר בר חן: אבל כשאנחנו רושמים את זה, אני חושבת שמן הראוי שזה יהיה בצורה - - -

אסף תכלת: לדעתי, אנחנו לקחנו את ההגדרה הזאת בהשאלה מתחום הפיקוח על שוק ההון ששם בפירוש צוינו כמות הדרישות.

אסף תכלת: אני לא זוכר את הסעיף המדויק כשניסחנו את הסעיף הזה.

אסף תכלת: אבל בהחלט כמות הדרישות - היתה לה שם לפחות רלוונטיות מסוימת.

אסף תכלת: ושוב, אני חושב שאת המשקל ייתן הרשם.

אתי בנדלר: השאלה היא האם יש מקום לחייב את בעלי הרישיון להעביר לרשם גם את הפרטים המנויים בפסקה (5) כפי שהצעתי, שזה מחייב את תיקון תקנה 66 לצורך קביעת - - -

כרמל שאמה-הכהן: נשמע הגיוני.

אסף תכלת: לנו אין שום התנגדות.

אסף תכלת: זאת אומרת, לתקנה 66 יתווסף סעיף קטן (4) שבו ייאמר הפרטים המפורטים בתקנה 69(ג)(5).

אתי בנדלר: בדיוק.

ניר גרסון: אגב, זה הדרישות לתשלום פיצויים, זה לא התלונות.

ניר גרסון: מהניסיון, מהשטח, אתם יודעים שמתוך X תלונות רק חלק מסוים מהם גם דורשים - - -.

ניר גרסון: צריכים לתת לזה את המשקל הראוי, אני מסכים.

ניר גרסון: אבל איזשהו משקל עשוי להיות.

אתי בנדלר: שוב, אני חושבת שיש הבדל מאוד גדול בין השנים הראשונות לפעילותו של בעל הרישיון או שבכלל השוק מתניע את החוק הזה, לבין שנים שלאחר מכן כשנצבר איזשהו ניסיון בעניין.

אסף תכלת: לפני ההצבעה הייתי כן רוצה להדגיש את העובדה שאנחנו עוברים פה ממשטר שהוא משטר כללי שקובע לכולם את אותו סכום של תקנות, למשטר שמאפשר לרשם לעשות בדיקה הרבה יותר ספציפית, הרבה יותר אישית, כלפי פעילותו של כל בעל רישיון וכל בעל רישיון ורישיון, ובהתאם לכך להתאים לו את רמת הסיכון הראויה, ולתגמל כך בעלי רישיון אחראיים שפועלים כמו שצריך לפי הוראות החוק.

אבי קאין: למעשה, הכובע עובר כרגע ממדרגות קבועות לשיקול הדעת של הרשם.

אבי קאין: יש פה איזשהם קווים כללים שאמורים להנחות את הרשם, אבל יש לו עדיין שיקול דעת מאוד מאוד גדול ורחב.

אבי קאין: דווקא בהקשר הזה, וזה מתייחס למה שאתה קודם ציינת, עו"ד תכלת, אני חושב שהיה מאוד חשוב להגדיר בהליך הזה כן איזשהו שימוע, ולא להתייחס פה לאיזשהו משהו, כללים מינהלים שחלים.

אבי קאין: כי יש הבדל מאוד גדול בין זה שהרשם כשהוא בא לקבוע, יתייחס ויקיים דיון קונקרטי עם בעל הרישיון, ורק לאחר מכן ייתן את הקביעה שלו, והוא גם יכול מאוד לא לקבל את הדעה של בעל הרישיון, לבין זה שהרשם ינחית קודם כל את מה שהנחית, ואז יצטרכו ללכת ולתקוף את זה ולחיות עם זה.

אבי קאין: לכן, אני חושב שהיה מאוד מאוד רצוי שהליך של שימוע כן יהיה הליך פנימי מובנה, וזה בהתחשב בזה שכן באים ונותנים כרגע לרשם סמכות מאוד רחבה ושיקול דעת מאוד רחב.

ניר גרסון: קודם כל, כמו שאמרנו, אין מחלוקת לאף אחד.

ניר גרסון: ברור שיהיה שימוע, זאת נקודת המוצא.

לאה ורון: מה אמרת?

לאה ורון: שברור שיהיה שימוע?

ניר גרסון: ברור שתתבקש דעתם, תגובתם, לחוות הדעת.

אבי קאין: אני לא יודע.

אבי קאין: פה כרגע אין לזה התייחסות.

ניר גרסון: אני שואל את עו"ד קאין, מה אתה מציע לשנות בנוסח?

ניר גרסון: האם לכתוב: הרשם בטרם יקבע, יבקש את תגובתו של - - -?

אבי קאין: נכון, כן.

ניר גרסון: את תגובתו?

ניר גרסון: מיותר לכתוב.

ניר גרסון: כמובן שאין לי התנגדות לזה.

אתי בנדלר: הרשם יקבע את גובה הביטוח לכל בעל רישיון, לאחר ששמע את עמדתו, בהתחשב?

אתי בנדלר: זה מה שאתם רוצים?

אבי קאין: בהחלט.

אתי בנדלר: זה מקובל עליכם?

אסף תכלת: לנו אין התנגדות.

אתי בנדלר: יקבע את גובה הביטוח לכל בעל רישיון לאחר ששמע את עמדתו.

אתי בנדלר: בכתב או שאתם רוצים להשאיר את זה פתוח?

ניר גרסון: אני חושב שעמדתו - להשאיר פתוח, כיוון שזה תלוי בנסיבות.

ניר גרסון: תלוי אם זה ראשוני או המשכי.

אבי קאין: אין לנו התנגדות.

אתי בנדלר: אין לי עמדה.

אתי בנדלר: אני פשוט יודעת שהרבה פעמים משרדי ממשלה מאוד נלחמים על כך שזה יהיה בכתב - תלוי בהקשר הדברים - ולכן אני שואלת.

אבי קאין: כל זמן שזאת הזדמנות סבירה - - -

אתי בנדלר: לאחר ששמע את עמדתו.

אתי בנדלר: אני לא צריכה מעבר לזה להגיד באופן סביר וכיוצא בזה.

אתי בנדלר: זה ברור.

אסף תכלת: נתן לו הזדמנות סבירה להשמיע את עמדתו?

אסף תכלת: זה פחות טוב מבחינתכם.

אסף תכלת: אין לנו התנגדות לנוסח של נתן לו הזדמנות סבירה להשמיע את - - -

אתי בנדלר: אין צורך.

אתי בנדלר: אתה רוצה לאחר שנתן לו הזדמנות סבירה ל- - -

ניר גרסון: אפשר היה גם להישאר: לאחר ששמע את עמדתו.

אבי קאין: זה גם בסדר.

אסף תכלת: עדיף הזדמנות סבירה.

אסף תכלת: נתן לו הזדמנות סבירה למתן עמדתו או להשמיע את עמדתו.

אתי בנדלר: למסור את עמדתו, אוקיי.

אסף תכלת: אני אולי אעדיף להעביר את זה ל-(ג1).

אסף תכלת: כלומר, הרשם יבחן מזמן לזמן את הצורך לעדכן - - -

אתי בנדלר: לא, זה כבר עדכון.

אסף תכלת: נכון, סליחה.

אסף תכלת: "פסקה (2) במקום תקנת משנה (ד) יבוא: (ד) ערך בעל הרישיון ביטוח כאמור בתקנה משנה (ג), יפקיד גם ערבות בנקאית או ערובה אחרת, שקבע הרשם, לכיסוי חבותו של בעל הרישיון כלפי מי שנפגע עקב מעשה או מחדל של בעל הרישיון במקרים שהביטוח אינו מכסה, בסכום שייקבע הרשם בשים לב לגובה הביטוח שקבע כאמור בתקנת משנה (ג), ובהתאם לשיקולים המפורטים בה; על ערבות זו תחול תקנה 68(ב), (ג) ו-(ה), בשינויים המחויבים".

אסף תכלת: למעשה, יש כאן שני תיקונים.

אסף תכלת: הראשון הוא למעשה השלמה של מה שעשינו קודם שהיה לגבי הביטוח, לגבי הערבות הבנקאית.

אסף תכלת: בהקשר הזה אני רק יכול להגיד שחלק מהבקשה של בעלי הרישיונות היה להוריד את הערבות הבנקאית, ולאחר ייעוץ מקצועי שקיבלנו כאמור אנחנו חשבנו שחשוב להשאיר עוד סוג מסוים אחר של בטוחה עצמאית.

אסף תכלת: אבל לקבוע את הגובה של אותה ערבות, זה אנחנו רוצים להשאיר סמכות לרשם כשהוא יכול לקבוע את התמהיל שהוא הכי נכון מבחינתו.

אסף תכלת: אנחנו גם מחילים על אותה ערבות את תקנות 68 (ב),(ג) ו-(ה).

אסף תכלת: למעשה, זה סוג של תיקון טעות סופר שהיה בתקנות עד כה כשלמעשה מחילה את אותו עדכון של הערבות הבנקאית גם כלפי ערבות בנקאית שהיא לא עצמאית, אלא גם באה בנוסף לביטוח.

אסף תכלת: ההוראות שם קובעות שהערבות תהיה בלתי מותנית, ושנוסח כתב הערבות יהיה להנחת דעתו של הרשם, ושבעל הרישיון יבטיח שבכל עת לא יפחת סכום הערבות מן השיעור שקבעו הרשם.

אסף תכלת: אבל שם מדובר רק על ערבות שהיא עצמאית, ופה מדובר על ערבות שהיא באה ביחד או בנוסף לביטוח שכמובן אין שום ספק שזה צריך לחול, ולכן אנחנו רק כותבים את זה בפירוט.

כרמל שאמה-הכהן: טוב, בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד

כרמל שאמה-הכהן: התקנות אושרו.

אתי בנדלר: בתיקונים לתקנה 1 המוצעת כמובן.

לאה ורון: 1, וגם התוספת שאת הערת לתקנה 66.

אתי בנדלר: כן, נכון.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה.