ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 556, 2012-02-07 10:00

אלכס מילר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, אנחנו מקיימים ישיבה חגיגית לציון 75 שנה למקורות, והנושא: חינוך לשימוש נבון במים.

אלכס מילר: רבותיי, אנחנו מברכים כאן את אנשי מקורות, וכמובן כל מי שעוסק במלאכה, וכפי שהכנסת מציינת את היום החשוב הזה, כך גם אנחנו.

אלכס מילר: אני קיבלתי כאן כמובן את כל הפניות, את כל המוזמנים, נמצא איתנו אלי כהן, סמנכ"ל של מקורות, אנחנו כאן מברכים כאן את שושי זינגר.

נירה קושינסקי: אני נציגתה.

אלכס מילר: פשוט רצינו לברך אותה על כניסתה לתפקידה החדש.

אלכס מילר: כפי שציינתי אנחנו כאן בישיבה חגיגית.

אלכס מילר: ישנם הרבה דברים שניתן לעשות, אני חושב שמערכת החינוך חייבת להיות חלק בלתי נפרד מהנהגת התרבות בשימוש נבון במים, אני מאמין שאם תהיה פעולה אינטנסיבית במערכת החינוך, כמובן אנחנו נוכל לגדל דור הרבה יותר אחראי בשימוש ולא נצטרך להוציא כספים כל כך גדולים לחינוך של אזרחי מדינת ישראל.

אלכס מילר: כולנו מכירים כמובן את כל אותם הפרסומים של "ישראל מתייבשת", וכו'.

אלכס מילר: אין ספק שהפעילות של מי שאחראי על כל העניין - אם זה משרד התשתיות, אם זה מקורות, ואם זה כל הגופים האחרים שפועלים בעניין זה, בכך יש חשיבות וכמובן שאנחנו נתמוך ונקדם, ונראה איפה אנחנו יכולים לסייע כוועדת חינוך וכאלו שמפקחים על הרשות המבצעת בעניין של משרד החינוך ושאר המשרדים שועדת החינוך, תרבות והספורט אחראית עליהם.

אלכס מילר: בבקשה, אלי כהן.

אלי כהן: אדוני היושב ראש, חבר הכנסת אלכס מילר, חבר הכנסת מולה, ראשית, אנחנו רוצים בשם חברת מקורות והיושב ראש שלה להודות לכם, להודות לך על הנכונות לקיים את הדיון הזה כאן בוועדה הזאת.

אלי כהן: אנחנו חוגגים אמנם 75 שנה למקורות, אבל אנחנו באותה הזדמנות רוצים לברך את הכנסת שחוגגת בעוד יומיים את יום ההולדת שלה, שיהיה לכם יום הולדת שמח - היום בערב ומחר.

אלי כהן: אנחנו מאחלים לכם לא רק עד 120, אלא עד 1,200 לפחות, ולנו לפחות עד 150.

אלי כהן: נציג את המצגת בקצרה, נמצא איתי ידידי יוסי שכטר, שהוא מנהל מרחב הצפון והקולגות שלי ממקורות ביחידה שאנחנו עובדים בה, ונמצאים כאן סטודנטים שאחר כך אתם תדעו למה הם נמצאים כאן.

אלי כהן: נמצא כאן מהנדס זוהר מברטה, ונמצא איתנו גם ותמיר גרידיש שהוא ממכללת אריאל, ועדי מנחם מהמרכז האוניברסיטאי.

אלכס מילר: בתור תושב אריאל, כן, חשוב לציין.

אלי כהן: אני כבר מתנצל בפני רון נחמן.

אלי כהן: חברת מקורות נוסדה לפני 75 שנה על ידי לוי אשכול, מי שלימים הפך להיות ראש ממשלת ישראל, ופנחס ספיר שהיה שר האוצר, ועל ידי מהנדס המים בלס.

אלי כהן: במשך השנים האלו אני חושב שאפשר לומר בבטחה שכל פעם שפתחתם את הברז היה לכם מים, אז כדי שזה יקרה, זה תודות לצוות האנושי שמפעיל את המערכת הזאת במשך כל השנים.

אלי כהן: אנחנו ניתן לכם קצת נתונים לגבי החברה, במידה ויהיו שאלות והתייחסויות גם מקצועיות, כמובן יוסי גם ירחיב בנושאים האלה.

אלי כהן: אני סמנכ"ל למינהל וארגון במקורות.

אלי כהן: חברה מאוד מעניינת ושמחה, וגם תודה לאל עושה את עבודתה נאמנה ואני שמח להיות חלק ממנה.

אלי כהן: לחברת מקורות יש כ-4,800 לקוחות, עד שתעלה המצגת, אני אחסוך את הזמן הזה מכם, ולמעשה היא מייצגת 7 מליון צרכני קצה.

אלי כהן: כ-1.5 מיליארד מטר קוב של מים שהיא מספקת בשנה, 3,000 מתקנים, 10,000 קילומטר של קווי מים.

אלי כהן: זו החברה הממשלתית שיש לה את הדרוג טריפל איי, שזוכה כמובן לאימון וזוכה לגיוס.

אלי כהן: למשל, השנה גייסנו כמליארד ו-200 מליון לטובת פיתוח שאנחנו עושים.

אלי כהן: יש לנו שתי חברות בת, חברה אחת – שחם מקורות ביצוע, וחברה שנייה מקורות פיתוח וייזום.

אלי כהן: אתם ודאי שמעתם עליה בעיקר בנושא של מתקן ההתפלה באשדוד בתקופה האחרונה.

אלי כהן: אנחנו מספקים במסגרת הסכם השלום עם ירדן יש לנו מים לרשות הפלסטינית ולירדן.

אלי כהן: תחומי הפעילות של החברה – אספקת מים באיכות ובאמינות גבוהה, לגבי איכות מים אנחנו נתייחס.

אלי כהן: קידוחים לעומקים, אנחנו מגיעים לפעמים ל-1,500 מטר, קידוחים גדולים וגם קידוחים של מאות מטרים כדי להביא את המים.

אלי כהן: פיתוח בר קיימא, בוודאי מי שרואה גם טלוויזיה יודע את פינת הקיימות הקיימת, המודעת הזו לסביבה - חברת מקורות לוקחת את זה בחשבון, מחקר ופיתוח, שיתוף פעולה בינלאומי.

אלי כהן: ניהל אינטגרטיבי של מקורות המים, יש לנו מי קידוחין, מי שיטפונות, יש לנו מים של התפלה, הכול נעשה תוך כדי התייעלות אנרגטית שזה דבר מאוד חשוב.

אלי כהן: ההתפלה – הוא דבר מאוד חשוב, וזוכה כאן לעידנה, וכמובן הוא יציל את משק המים.

אלי כהן: גם יש לנו מסוקים ומטוסים שבעצם הולכים על העננים ודואגים שהמטר יגדל יותר, וכבר השנה ראינו את זה.

אלי כהן: אנחנו משיבים 70% מהמים לחקלאות ממי הקולחין, כל זה נעשה, כפי שאני אמרתי על ידי מי שבסופו של דבר אנחנו רוצים שיחונכו על מנת שיוכלו לבצע את הדברים האלה.

אלי כהן: התפיסה הלאומית בתחום החינוך.

אלי כהן: יש לנו אחריות בתחום החינוך לאתגרי המחקר במשק המים, אני חושב שזה דבר ידוע שחברת מקורות מחוייבת לפעול בתוך אחריות לאומית, ובכלל זה בתחום החינוך.

אלי כהן: אנחנו רואים את החשיבות שיש בחינוך למים.

אלי כהן: תהליך הלמידה והמודעות לעולם המים ראו שהתחיל כבר בגיל הגן.

אלי כהן: ככל שאנחנו נטמיע את זה כדבר מושרש מהרגע היסודי, אני חושב שאנחנו נכריז על זה כחלק ממהות חיינו.

אלי כהן: מקורות יכולה לתרום מהידע מהנסיון ומהמקצועיות גם במסגרת הלימודים להשכלה גבוהה, ואנחנו נראה את זה, ניגע באחת מהנקודות הקריטיות שישנן, שזה למעשה גם כשאתה גומר ללמוד במערכת האקדמית, אם אין לך מקום שבו אתה יכול לחוש בו, פרקטיקה, אז אתה יכול לגמור הנדסה, ואתה מגיע לאיזשהו מקום ופקח שעובד עם המשאבות 20 שנה הוא הרבה יותר מבין מאשר אותו מהנדס שהגיע, ולכן אנחנו רוצים את השילוב הזה ויש לנו מה לתת בנושא הזה.

אלי כהן: אנחנו פועלים על פי המתכונת על פי דגם העבודה ה"סווייט" יש לנו חולשות, והזדמנויות, אני אגע רק בקצרה.

אלי כהן: בחלק הפנימי הביקוש להשכלה הנדסית עולה על ההיצע.

אלי כהן: אין מספיק אנשים שרוצים ללכת וללמוד הנדסה, הפערים של הדור הצעיר הוא ללכת לכיוון אחר, ולא בטוח שהוא הולך לכיוונים שלנו.

אלי כהן: אבל מצד שני, החוזקה שלנו שאנחנו בעלי ידע עצום שנצבר על פני שנים רבות.

אלי כהן: בתחום החיצוני יש מחסור בכוח אדם הנדסי ומקצועי במדינה בכל התחומים, אגב, בכל התשתיות.

אלי כהן: זה לא רק דבר שחל לגבי מקורות, ואנחנו רוצים לתרום בתחום הזה.

אלי כהן: לכן, ההזדמנות הזו שיש לנו למנף את הידע של מקורות לתועלת ערכית ומקצועית ועסקית.

אלי כהן: שיתופי פעולה שמקיימת מקורות בתחום החינוך במסגרת עתידים לתשתיות – מקורות מבצעת תהליך סדור של בחינת המקצועות הנדרשים.

אלי כהן: אנחנו במסגרת פיתוח ההון האנושי והתכנון ההון האנושי, אנחנו בודקים בעצם מהן התכניות החסרות לנו.

אלי כהן: האם חסר לנו הנדסה בתחום המים, בתחום האיכות, מה אנחנו רואים לפי פרישות של אנשים, או לפי תכנית עבודה, או לפי מיזמים חדשים שאנחנו עושים.

אלי כהן: תהליך מצביע באופן מסודר, גם יש צורך בתגבור והכשרות למען השגת יעדי משק המים.

אלי כהן: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מחפשים חודשים מהנדסים ולא תמיד אנחנו מצליחים למצוא.

אלי כהן: לכן אנחנו פועלים בתחום של עתידים לתשתיות, אנחנו מאפשרים מלגות קיום לתקופות לימודים.

אלי כהן: תהליך חניכה וליווי.

אלי כהן: אנחנו נשמע גם מהחניכים, גם מהסטודנטים וגם מיוסי את תהליך הליווי שאנחנו עושים, מעניקים בעצם בית חם לסטודנטים.

אלי כהן: הסיורים המקצועיים במתקני מקורות ברחבי הארץ למטרת חשיפה, אנחנו פותחים את הידע שלנו בפני הציבור כדי שהוא יוכל לדעת.

אלי כהן: אחד הנושאים המרכזיים שבהם אנחנו עובדים, זה הנושא של הטכניון, אני מקווה שעוד מעט יגיע לכאן גם פרופ' אמנון בנטור מהטכניון שהוא מלווה אותנו בתכנית, והוא למעשה גם מקבל היום פרס על תרומתו הייחודית של חברת מקורות.

אלי כהן: הענקת מלגות לסטודנטים – נמצאת איתנו כאן הסטודנטית עדי מנחם שאנחנו נשמע אותה, שהיא במסגרת התכנית הזאת - אימוץ סטודנטים, הענקת מלגת קיום דיברנו עליה.

אלי כהן: אנחנו יוצרים ימי זרקור בתכניות השונות כדי שאפשר יהיה לראות, וכמובן שיתוף פעולה, ביצוע מחקרים, הנושא של המו"פ במחקרי המים זה דבר מאוד חשוב.

אלי כהן: כל נושא איכות המים, כל נושא של חיידקים חדשים, או כל נושא של צורות חדשות של המים והובלתו, דבר מאוד חשוב, לכן אנחנו נערכים.

אלי כהן: בתחום החינוך מעבר לטכניון אנחנו עושים עם המרכז האוניברסיטאי אריאל, יש לנו תכנית מיוחד ביחד איתם, ומלגת לימודים בשיעור של 80% מגובה שכר הלימוד.

אלי כהן: הכשרה חניכה מקיפה - יש חונך שמוצמד לסטודנט ללוות אותו בכל התהליך כדי שהוא ילמד וגם יקבל מהטכנולוגיה המתקדמת, וגם ייתן מהטכנולוגיה המתקדמת, וכמובן הקניית פרקטיקה, דיברנו על כך.

אלי כהן: אני מאוד מאמין באקדמיה, אבל אני חושב שאקדמיה בלי הפרקטיקה היא איזשהו רגל צולעת שאותה צריך להשלים בימינו.

אלכס מילר: כמה מלגות אתם נותנים?

אלי כהן: בטכניון אנחנו נותנים כרגע בתכנית שלנו 7 סטודנטים, באריאל יש 3, אנחנו מכשירים אנשים מתוכנו, כרגע עוד 7 אנשים לתואר שני במכללת נתניה.

אלי כהן: אנחנו בעצם מפתחים את התכניות על פי הצורך.

יהודית גידלי: מה הצורך?

אלי כהן: אנחנו עונים על הצרכנים, אבל אנחנו כל שנה בהתאם לתכנית העזיבה מחפשים לתת מענה לצורך.

אלי כהן: צריך לזכור שיש גם לימודים, אנחנו לצערי הרב, לא מספיקים, אבל היום עושים תשתיות שחסרות לנו שבהן אנחנו גם רוצים להספיק.

אלי כהן: יש לנו את יחידת "ווטק", שהיא מבצעת מחקרים, יישומים בשיתוף מוסדות אקדמיים.

אלכס מילר: לפי ידיעתי קיימתם בשנת 2011, כנס מאוד גדול של "ווטק" בישראל.

יוסי שכטר: זה נכון, היה כנס, לא אנחנו ריכזנו את הכנס, אבל היינו חלק מאוד נכבד מהכנס הזה כשהגיעו משלחות מכל העולם כי יש לנו במה להתגאות במקורות בתחום הטכנולוגי.

יוסי שכטר: בחלק מהפגישות האלה נוצרו קשרים שחלקם יפותחו הלאה לקשרים עסקיים וקשרים של שיתופי פעולה, הכנס היה מאוד מוצלח מבחינת מקורות, משק המים במדינת ישראל.

אלי כהן: עכשיו יוצאת משלחת - עד כמה שזה נראה כמעט אפילו אבסורדי, אבל אנחנו עושים עם חוץ לארץ, עם אמריקה, עם לאס וגאס, עושים מחקרים כדי למצוא למשל, איך משמרים מים במאגרים, איזה שיטות כדי לשמר את האיכות שלהם - ללכת על המים זה לא המצאה, זה המצאה חדשה שלנו.

אלי כהן: אפשר ללכת למאגרים שלנו, לראות טכנולוגיה חדשה שפיתחנו ואפשר ללכת על המים.

אלי כהן: הידע נצבר, מועבר למומחי הידע במקורות שמפיצים אותו ומיישמים אותו.

אלי כהן: אנחנו באמת מאמינים שזה משאב לאומי, זה לדעתי אחד הדברים שצריכים להשריש גם ביום הזה.

אלי כהן: חברת מקורות היא הזרוע הביצועית של חברה ישראלית, של ממשלת ישראל, על מנת להציע להיות לא מקור מים חיים, אלא להיות מקור הידע של המים במה שאנחנו עושים.

אלי כהן: נמצאת נציגת משרד החינוך, אדוני היושב ראש, אנחנו מבקשים ממך שהוועדה תתן תמיכה לחברת מקורות כדי להכיר בשנת 2012-2013 את מערכת המים במערכת החינוך.

אלי כהן: אנחנו יודעים שמשחרים לפתחך, אבל התמיכה שלכם חשובה, אין ספק שמים הוא מקור מים חיים.

שלמה מולה: חוץ מלקבל החלטה מה צריך לעשות משרד החינוך?

רויטל ניזרי: לשלב את תכני המים בכל אחד מהמקצועות.

אלכס מילר: חבר הכנסת מולה, המנגנון הוא ידוע.

אלכס מילר: ברגע שמשרד החינוך מחליט להכריז על נושא כזה או אחר שהוא כותרת של שנת לימודים במערכת החינוך הם יודעים לעשות את זה יפה.

אלי כהן: אנחנו גם רוצים להיות שותפים לכך.

אלי כהן: כלומר, ברגע שאנחנו נחליט, ברגע שמשרד החינוך יחליט שמקורות המים הוא נושא לימוד מרכזי מהגן עד י"ב, אנחנו מוכנים להיות שותפים בהכנת המערכים.

אלי כהן: אנחנו מוכנים לשים גם משאבים לטובת העניין הזה.

אלי כהן: באשר לשאלתך, חבר הכנסת מולה, אנחנו חושבים שבתחום התנ"ך על מקורות המים, בספרות ודאי יש שירי מים "ושאבתם מים ממעייני הישועה", למדנו כולנו.

אלי כהן: בנושא של אזרחות, האזרחות החשובה, מוסיקה, ודאי כולנו מכירים את צלילי המוסיקה, ואנחנו כולנו מכירים את צלילי המים.

אלי כהן: בכימיה, בהיסטוריה, בגיאוגרפיה, בכל דבר שאנחנו נוגעים בו, יש כמובן ביולוגיה, טכנו-דעת, דבר חדש קרה בתחום התעשייה וחקלאות.

אלי כהן: יש לנו מרכזי מבקרים, אנחנו רואים חשיבות רבה.

אלי כהן: השנה ביקרו 70 אלף במרכזי המבקרים באשכול, בספיר, במעיינות הירקון ובשמחה.

אלי כהן: אנחנו חושבים שצריך לעודד את הילדים, לאמץ ולבקש מהילדים שיבואו לביקור, אלף, זה מאלף, לא בכל מקום רואים דגים שקובעים את איכות המים, וכשהם נעים על המסך רואים את מסלול ההליכה שלהם, וזה לא הדג מהאח הגדול, זה דגים קטנים אמיתיים שעושים את העסק הזה - כמובן זה שרות חינם שאנחנו נותנים לטובת העניין הזה.

אלי כהן: הנושא האחרון שאני רוצה לגעת בו, זה הנושא של קמפוס "מקורות".

אלי כהן: לא מדובר במוסד אקדמי של המל"ג, אלא מדובר על כך שאנחנו רואים אותנו כבית יוצר הפרקטי, שכל מי שלומד את תחומי המים, איכות המים, הנושא של ההתפלה, יעבור דרך הקמפוס.

אלי כהן: מרכז ארצי בו ירוכזו המידע, הידע והנסיון המקצועי של מקורות בתחום המים ויתורגמו לתכניות לימוד והכשרה פרקטיות לעוסקים בתחום.

אלי כהן: אני מאוד אשמח אם אתם תשאלו אחר כך את הסטודנט על הנסיון שלו באקדמיה והשילוב שלו בפרקטיקה.

אלי כהן: הלימודים במרכז יוכרו על ידי משרד החינוך ומשרד התמ"ת ומשרד הבריאות, דבר מאוד חשוב ההכרה שלהם, ואנחנו מבקשים את סיועכם בעניין הזה.

אלי כהן: דיברנו בקמפוס על נושא ההתפלה, דיברנו עליו די ויותר והוא חשוב מאוד.

אלי כהן: הטיפול בקולחין – מקורות משיבה לחקלאות 60% מהקולחין בישראל, ואיכותם הגבוהה מתאימה לרוב סוגי הגידולים.

אלי כהן: קמפוס מקורות יכלול מגמה להסמכת העוסקים בקולחין, בהסתמך על הידע הרב שנצבר בחברה.

אלי כהן: קמפוס מקורות נושא לימוד והכשרה בתחום איכות המים.

אלי כהן: נושא של איכות המים הוא דבר קרדינאלי היום, אני מניח שאתם יודעים את זה, אבל אין לכם מושג, עד שהמים מגיעים לברז שלנו כמה תהליכים הם עוברים, וכמה בדיקות הם עוברים, וזה באמת לפי תווי תקן, ולפי רמות סטנדרטיים שמחייבים את כולם.

אלי כהן: תכנית הכשרה למפקחים בתחום המים, הפיקוח על המים.

אלי כהן: אנחנו מדברים היום, למשל, על גניבת מים.

אלי כהן: חס וחלילה גניבת מים שמגיעה למקום שלא נעשה בו את כל התהליכים האלה זה אסון, יכול לגרום ממש לאסון.

אלי כהן: הוקמו 52 תאגידי מים, אנחנו כולנו רואים את המודעות מוצפים בעיתונים של דרושים, האנשים האלה חייבים להיות מוכשרים בתחום המים.

אלי כהן: אחד התקנות החשובות הן שאף אחד לא ייגע במים אם אין לו הכשרה בתחום המים, וכדי שזה יקרה, לכן אנחנו אומרים מים זה לא מובן מאליו, בשביל זה אנחנו כאן - אני חושב שגם בהכשרה הזו אנחנו כאן.

אלי כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו מבקשים את הכנסת, ואת ועדת החינוך של הכנסת, לאפשר לנו לממש את שני החלומות האלה.

אלי כהן: לאפשר לנו לתמוך בשנה הבאה כשנת המים, ולתת לנו תמיכה כדי שנקים את הקמפוס מהלכה למעשה, למרות שהיה צריך להיות כאן סרט, ואני רואה שיש כאן תקלות טכניות, ננסה עוד דקה, אני אבקש מיוסי להשלים, ברשותך אדוני היושב ראש, ואז אנחנו רוצים לראות סרט לגבי הסטודנט שהיום הוא מהנדס אצלנו מברטה זוהר, ואחר כך נשמע אותו ברשותך.

יוסי שכטר: עיקר ההשלמה שאני רוצה לעשות מתייחסת לנושא של הכשרות ונושא של התמקצעות בנושא של טיפול במים.

יוסי שכטר: צריכים להבין שהיום ייצור המים, הפקת המים, הופכת להיות לתחום הרבה יותר מקצועי מאשר היה בעבר, אם זה מתקני התפלה, אם זה בתחום נוסף שהופך להיות מאוד מתקדם ומאוד מרכזי, זה נושא של השבת קולחין.

יוסי שכטר: יש תקנות חדשות שנכנסות גם לתחום הקולחין, גם לתחום אספקת המים, אם זה ענבל - - - אנחנו מוצאים שמי שאמור לעסוק בתחום הזה, אנחנו חושבים שיש למדינה אחריות בעניין הזה, שמי שעוסק בתחום הזה יהיה לו את ההכשרה ואת התיעוד או את התעודה המתאימה לעשות את זה.

יוסי שכטר: אנחנו חושבים שמי שיודע לייצר את הפלטפורמה גם המקצועית וגם החינוכית לעניין הזה, זה חברת מקורות.

יוסי שכטר: לכן אני חושב שתעודה כזאת צריכה להיות מגובה על ידי התמ"ת על מנת שיהיה לזה איזשהו משקל ואיזשהו ערך של ממש.

יוסי שכטר: זה חלק מהקריאה שלנו לוועדה הזאת להביא או להעלות את הנושא הזה לסדר היום באינסטנציות נוספות, זוהי התוספת שלי לעניין.

יוסי שכטר: זוהר, שהציג אותו לפני כמה דקות אלי, הוא סטודנט שהתחיל כסטודנט, לי היה הכבוד לעבוד איתו כשהיה סטודנט, ואחר כך הוא הפך להיות אחד מהמהנדסים המרכזיים בתחום מכונות במרכז.

יוסי שכטר: אני חושב שכדאי שזוהר יציג גם את המסלול שלו וגם כן את הערך המוסף של הלימוד, ההכשרה המוקדמת ואחר כך השתלבות בחברה עצמה.

זוהר מברטה: שלום לכולם שמי זוהר מברטה, בן 31 מהנדס מכונות בחברת מקורות.

זוהר מברטה: הקשר שלי למקורות התחיל במסגרת פרויקט שנקרא "עתידים לתעשייה", כך שבשנה השלישית הגעתי למקורות.

שלמה מולה: מאיזה אוניברסיטה?

זוהר מברטה: אוניברסיטת בן גוריון.

זוהר מברטה: במסגרת הפרויקט הזה, מקורות קלטה אותי כסטודנט, הקשר הוא כזה שאני מגיע יום אחד בשבוע למקורות להכיר את המסגרת של העבודה, ומקורות תומכת בי כלכלית במסגרת הלימודים שלי.

זוהר מברטה: כמו שאמרתי, הגעתי למקורות בשנה השלישית שלי, הקשר היה קשר שמאוד עזר לי ברמה של התמיכה, גם ברמה של הקליטה, כי אתה גם לומד תוך כדי, הייתי מגיע יום אחד בשבוע למקורות ולומד את העבודה.

זוהר מברטה: מייד אחרי שסיימתי את הלימודים נקלטתי כעובד מן המניין במשרה מלאה, עם ניסיון של שנתיים אחורה שהגעתי כסטודנט.

שלמה מולה: כמה זמן אתה עובד שם?

זוהר מברטה: היום אני שנתיים.

זוהר מברטה: כסטודנט, מקורות תמכה בי והייתה לי ממש כמשפחה חמה, וליוותה אותי בכל התהליך הזה.

זוהר מברטה: זה עזר לי מאוד, לדעתי זה פרויקט מאוד חשוב גם לסטודנטים וגם למקורות, כמו שהזכרנו קודם, שמקורות משקיעה לא מעט בעובדים שלה ובעניין הזה של להתקדם כמה שיותר - פתרון לשני הצדדים.

שלמה מולה: כמה עובדים יש במקורות באופן כללי?

אלי כהן: בחברת מקורות יש כ-1,600 עובדים, יש עוד 600 עובדים בחברת הבת "שחם" כ-2,200 עובדים, עובדים לכל דבר תחת אותו הסכם קיבוצי.

שלמה מולה: יש לכם עובדי קבלן?

אלי כהן: יש לנו עובדי קבלן, יש לנו כמובן את עובדי הנקיון, ויש לנו את עובדי הביטחון שלנו.

אלי כהן: אבל יש לנו גם עובדי קבלן מסוג אחר, למשל, יש לנו עובדים במיחשוב שהם עובדים דרך קבלן, מכיוון שהמשכורות שמקורות משלמת לא מספיקות להם, וכדי להביא אנשים מוכשרים אנחנו צריכים לגייס.

שלמה מולה: כמה סך הכול עובדים יש?

אלי כהן: 2,200 בשתי המסגרות.

נירה קושינסקי: אני מדריכה ארצית, מרכזת במינהל מדע וטכנולוגיה.

נירה קושינסקי: אנחנו עוסקים במים לכל אורך השנים, החל מהגן, יש לנו תכניות, זה חלק מתכנית הלימודים.

נירה קושינסקי: אנחנו עובדים על שלושה רבדים – אנחנו עובדים על הקניית ידע, אם זה בגיל הרך במים, החשיבות ליצורים חיים, אחר כך בבית הספר היסודי, וחטיבת ביניים, כמובן בחטיבה עליונה.

נירה קושינסקי: אנחנו מתעסקים בשלושה רבדים - בהקניית ידע, העלאת מודעות, אנחנו רואים את השמירה על המים כערך, ועשייה.

נירה קושינסקי: כלומר, יש לנו בתי ספר שפרט לזה שמלמדים, יש הרבה בתי ספר שיש בהם חסכמים, מתעסקים בזה, מפנים לקהילה.

נירה קושינסקי: אם אנחנו מדברים על תכניות לימודים, אנחנו מתעסקים בחטיבות הביניים, ביולוגיה, פיסיקה, כימיה, איכות המים, על הצורך במים, כל בעיות המים, בפיסיקה, כל הנושא של שאיבת מים, טכנולוגיות, טכנולוגיות התפלה.

נירה קושינסקי: מאוד נשמח לשיתופים.

נירה קושינסקי: אני חושבת שיש שיתופים, אין לי ידע ברמה ארצית, יש לי שיתופים עם משרד התמ"ת.

אלכס מילר: אני אוהב את המצגות של משרד החינוך.

אלכס מילר: ..

נירה קושינסקי: אני מדברת על תכניות בגני ילדים.

נירה קושינסקי: אני מדברת על מדע וטכנולוגיה, גני ילדים.

נירה קושינסקי: בעצם אני רוצה להראות שכל תלמידי ישראל נחשפים באיזשהו שלב לנושא המים.

נירה קושינסקי: כיתות א'-ו' כיתות ז'-ט' וגם חטיבה עליונה.

נירה קושינסקי: אנחנו מדברים על חשיבות המים, אתם רואים, בכל שכבת גיל מדברים על אותם תכנים אבל מרחיבים.

נירה קושינסקי: אנחנו מדברים על טכנולוגיית טיפול במים ופתרונות למחסור במים התנהגותיים, שזה בעצם מטרה להעביר אחר כך נושאים לקהילה, להשפיע על הקהילה.

נירה קושינסקי: יש לנו תחום של החינוך לקיימות שעוסק בזה.

נירה קושינסקי: יש תכנית חינוך לקיימות תכנית שרים, שיתוף פעולה בין משרד החינוך למשרד להגנת הסביבה.

נירה קושינסקי: אתם רואים כאן מספרים 665 גני ילדים, 20 אלף תלמידים.

נירה קושינסקי: בבתי הספר היסודיים 250 בתי ספר שזה אמור לצמוח, כשבעצם הרבה מאוד בתי ספר לוקחים על עצמם את הנושא של הטיפול במים.

נירה קושינסקי: יש גם את הנושא של הסמכה לבית ספר ירוק.

נירה קושינסקי: במשרד להגנת הסביבה, בתי ספר ירוקים, הם מחייבים להוכיח חסכון במים, ממש מראים קבלות, ועושים כמובן הרבה מאוד פעולות עם התלמידים ועם הקהילה.

נירה קושינסקי: יש לנו תכנית בחטיבת הביניים שנקראת נוער שותה מים ודעת, בשיתוף עם משרד התמ"ת, בעצם כאן עובדים הרבה מאוד על טכנולוגיות, פיסיקה, כימיה, ומאוד היו שמחים לשתף פעולה, הם משתפים פעולה עם התעשייה, יש להם מבקרים במפעלי תעשייה, אני חושבת שיהיה מאוד טוב הקשר הזה עם מקורות.

רויטל ניזרי: דווקא בנקודה הזו אני הייתי מבקשת להתייחס, ברשותך, אני רוצה להתחבר לסוגיה הזו מתוך ה"סווייט" שאלי הציג קודם, ולצערי לא ראינו את זה על השקף, כי אז אנחנו היינו יכולים לראות את זה טוב יותר.

רויטל ניזרי: אני רוצה שנתייחס על השקף "הסווייט" שמדבר על ההזדמנויות, ודווקא מתוך המקום שאת התחברת אליו לגבי אותה תכנית שמדברת על התשתיות, אנחנו מזהים שיש מחסור מאוד גדול בין ההיצע שקיים במשק, לתחום הטכנולוגיה והתשתיות, לבין כמות הסטודנטים שבוחרים ללמוד את הדיסיפלינות האלה, וכך התחילה גם כל התכנית של עתידים לתעשייה.

רויטל ניזרי: הרצון שלנו לשלב בתוך מערכת החינוך או בתוך התכנים של מערכת החינוך את נושא המים, הוא לא רק באספקט של החסכון במים, אלא ממש מגיל קטן לנסות ולהסביר להם את הפוטנציאל שגלום במשק לעולם התשתיות, כדי שלימים כשהם יגיעו לבחור לאיזה תחומים הם רוצים להשתלב, או איזה השכלה אקדמית הם רוצים לבחור, הם יבינו את הפוטנציאל הגדול שקיים בתחום המין.

רויטל ניזרי: הרבה פעמים אנחנו מקיימים ימי זרקור בטכניון, ואנחנו משוחחים שם עם סטודנטים שנמצאים בלבטים האלה.

רויטל ניזרי: כשאנחנו חושפים אותם למקום של המים, הם מתארים ממש "וואו" לא ידעו שכך זה נראה.

רויטל ניזרי: לא תיארנו לעצמנו שקיים פוטנציאל כזה, ואני אומרת שההזדמנות שלנו הוא את השיח הזה להתחיל כבר מגיל מאוד צעיר, כדי שהם יגיעו להם תהיה להם את הבשלות הזאת.

אלכס מילר: שושי זינגר, מברכים אותך, ברכות על התפקיד.

שושי זינגר: נברך אתכם ביו חגכם.

שושי זינגר: נושא המים בנושא הגיאוגרפיה הוא בא לידי ביטוי בשלושה מישורים.

שושי זינגר: המישור הראשון בתכנית הלימודים מכיתה ב'-י"ב, ב', ג', ד', זה מולדת חברה ואזרחות.

שושי זינגר: קודם כל בתכנית הלימודים כפי שאמרתי, בחומרי למידה.

שושי זינגר: חומרי הלמידה שלנו מעודכנים, כל ספרי הלימוד, וכמובן בפיתוח המקצועי של המורים שלנו.

שושי זינגר: כפי שאמרתי, פיתוח מקצועי, כמובן בית ספר יסודי, מקורות מים, שימוש במים, מערכת המים, פתרונות למחסור גם בחטיבת הביניים.

שושי זינגר: כמו שאתם רואים פה, אני הצגתי כותר, הספרים שלו נמצאים בכותרים, זאת אומרת, אפשר לעדכן נתונים לגבי מקורות, גם בחטיבה עליונה.

שושי זינגר: פה מדברים על איכות המים, מצוקת המים, פתרונות למצוקת המים.

שושי זינגר: כמובן שמקורות משתפת איתנו פעולה בהרבה מאוד מיזמים.

שושי זינגר: מיזם אחד של חידון סובב ישראל, היום מתקיים בארבעה מוקדים בארץ, מורים משתלמים באתר ירקון, תלמידים שלנו הולכים ומבקרים לאורך כל המוביל הארצי מאתר ספיר לאתר אשכול, וכמובן יש לנו את הנושא של חומרי למידה, בכלל, נושא המים הוא נושא שהוא מאוד חשוב במקצוע הגיאוגרפיה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: בבקשה, משרד התמ"ת.

עדי יפת בארי: גם אני בוגרת של "עתידים".

עדי יפת בארי: אנחנו מובילים את התכנית הלאומית לקידום טכנולוגיית מים, בשיתוף עם הרבה משרדי ממשלה שונים, ביניהם גם משרד החינוך.

עדי יפת בארי: במשרד החינוך אנחנו עומדים בקשר צמוד עם מנהל אגף מינהל מדע וטכנולוגיה איך להטמיע תכניות לימודים שבאמת מדגישות לפחות את הצד של היסטוריה, מקורות מים, חיסכון במים כמה שזה חשוב.

עדי יפת בארי: אנחנו באים עם ההיבט של התעשייה, מההיבט הטכנולוגי – באמת, מגיל צעיר, זה ממש התשובה – ביקשו אותי להגיד שאנחנו מאוד שמים על זה את הדגש בתכניות שלנו שמגיל צעיר התלמידים יבינו שזה שוק מתפתח, זה מקום שיש בו ביזנס, מעבר לתשתיות שאת הגדרת את זה, הרבה מעבר.

עדי יפת בארי: היום אנחנו רואים שטכנולוגיית מים הם ממש "הייטקיסטיות" לכל דבר.

עדי יפת בארי: יש לנו שני תכניות שאנחנו עוסקים במיזמים משותפים, אחד כבר רץ בבתי ספר יסודיים, השני בחטיבות ביניים תיכוניים – שממש שם זה התכנית של נוער שותה מים, ממש שם התלמידים מתנסים בבנייה של מתקן התפלה, זה המיזם הסופי שלהם, לדוגמה בשנה שעבר.

עדי יפת בארי: מעבר לזה, יש לנו בהחלטת הממשלה שמתוקפה קיימת התכנית, יש הרבה מלגות של רשות המים, גם למחקרים, גם למימון של סטודנטים, בין אם זה מחירים ספציפיים, ובין אם זה לימודים להנדסת מים.

עדי יפת בארי: אנחנו מודעים לחוסר הזה בשוק, אנחנו שומעים על זה מכל מקום.

עדי יפת בארי: אני שמחה לשמוע על התכניות שאתם עושים, אני בטוחה שיש לנו עוד מה לשבת ולדבר על זה.

עדי יפת בארי: באמת, אנחנו השכלנו להבין שמה שחסר זה הפן של ההכשרה והפרקטיקה.

עדי יפת בארי: חשבתי שנעשה דרך עתידים לתעשייה, אני שמחה לשמוע שזה כבר קיים.

עדי יפת בארי: מעבר לנושא של לימודים, יש לנו את הנושא של הכשרה מקצועית, שהאגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת, המשרד שלנו, הרבה מאוד תכניות ומסלולים, עזרה כספית בהדרכות, עזרה כספית במימון של עובדים חדשים בתעשייה.

עדי יפת בארי: בקיצור, יש לנו עוד הרבה מה לשבת.

עדי יפת בארי: אנחנו כמובן בקשר עם האנשים הרלבנטיים אצלכם.

עדי יפת בארי: הוזכרה כאן תערוכת "ווטק" שהיה לנו חלק מאוד נכבד בתערוכה, הקמנו ביתן חדשנות שהציג כ-40 חברות - - -

שלמה מולה: מה סדר גודל התקציב שלכם למה שאת אומרת?

עדי יפת בארי: התקציב שלנו בהחלטת הממשלה בדיוק אנחנו עומדים עכשיו במשא ומתן מול משרד האוצר.

שלמה מולה: קודם כל הממשלה קיבלה החלטה בלי לתקצב?

עדי יפת בארי: לא, הממשלה קיבלה החלטות.

עדי יפת בארי: ההחלטה פגה, פג תוקפה ב-2011.

שלמה מולה: כמה היה לכם?

עדי יפת בארי: סך התכנית היא 90 מליון שקל בערך, אבל לא הכסף מעוגן אצלנו.

שלמה מולה: מי בעל הבית של החלטת הממשלה הזאת, איזה משרד, אתם התמ"ת?

עדי יפת בארי: איזה משרד מוביל את ההחלטה – אנחנו התמ"ת.

שלמה מולה: מי המשרדים המשותפים?

עדי יפת בארי: המשרדים השותפים כמובן משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, משרד החינוך, רשות המים, מכון התקנים.

עדי יפת בארי: אנחנו עושים עוד הרבה עבודות, פחות אולי מתאימים לוועדה הזאת, לדוגמה, קידום של תקינה ישראלית ברחבי העולם.

עדי יפת בארי: יש ועדות מים, ועדת איכות מים של מכון התקנים, ישראל מובילה ועדת איכות עולם עולמית, בעצם, כך אנחנו רוצים לתת פור לחברות הישראליות.

עדי יפת בארי: המוקד שלנו, מטרת העל שלנו בתכנית היא לקדם ייצוא של מדינת ישראל בתחומים האלה.

עדי יפת בארי: אנחנו מבינים שהשרשרת התעשייתית היא לא רק בלעזור לחברות לקדם את עצמן בעולם, אלא הרבה אחורה, כי אנחנו מתחילים משלב ההון האנושי, פיתוח ההון האנושי, בגלל זה אנחנו פה.

שלמה מולה: אתם עובדים עם מש"ב של משרד החוץ.

עדי יפת בארי: אנחנו עובדים עם מש"ב – מש"ב עושים עבודה קצת שונה משלנו, כי מש"ב הרעיון שלה הוא יותר אולי לתת פתרונות במדינות עולם השלישי בהיבט היותר הומאני.

עדי יפת בארי: אנחנו עובדים הרבה בהיבט היותר עסקי.

עדי יפת בארי: זאת אומרת, איך נעזור לחברות להיכנס לעולם השלישי.

עדי יפת בארי: בעוד שבועיים התקיים כנס המים של ארגון מים עולמי בפיליפינים, שבאמת דן בכל הנושא של אובדני מים.

עדי יפת בארי: יש לנו פעילות בכל העולם שקשורה, זה כמובן גם לתעשייה פה.

עדי יפת בארי: מה שחשוב לנו, שהכול מתחיל בחינוך, ובגלל זה חשוב לנו גם להיות פה ולעשות שיתופי פעולה.

עדי יפת בארי: נשמח.

אלכס מילר: תודה גברתי.

נירה קושינסקי: דיברתי עם מהנדסת, הפגישה אותנו מנהלת מוזיאון למדע שנמצאת בוועדה אחרת.

נירה קושינסקי: יש לנו כיתה בכל שכבות הגיל בכל הארץ בתכנית שרצה כבר שנתיים, שבעצם המטרה שלה היא לקדם תלמידים למקצועות טכנולוגיים.

נירה קושינסקי: בתכנית הזאת, חלק מהתכנית זה בעצם מפגש עם נשים, היו כאן שתי מהנדסות מים שפגשתי, מפגש עם נשים ממקצועות מדע וטכנולוגיה, הייתי מאוד שמחה, הקשר הזה מאוד חשוב.

נירה קושינסקי: מגיעים לבתי ספר עם איזושהי הרצאה, והפוך, אפשר להגיע אליהם, אל העבודה.

נירה קושינסקי: אני חושבת שזה בהחלט מעודד בנות, אני עכשיו אומרת בנות, אבל זה מעודד אנשים ללכת לתעשייה.

נירה קושינסקי: ובאמת כמו שאמרת, כשרואים וכששומעים את המהנדסות, וכששומעים את המהנדסים, וכששומעים את הסטודנטים, אני חושבת שיש לזה ערך נוסף, ואין לזה מחיר ותחליף.

שלמה מולה: תודה רבה אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לברך את מקורות, ואת ראשיה.

שלמה מולה: כולנו צרכני מים, אם יש מישהו שלא צורך מים שיגיד לי פה.

שלמה מולה: אני חושב למערכת החינוך תפקיד משמעותי ביותר, חוץ מזה שכל אחד ואחד מאיתנו גם צריך לחנך על חסכון במים, על שימוש נכון במים.

שלמה מולה: אני יכול לספר בנימה אישית – יש לי בת 4.5 כשהיא מצחצחת שיניים, אנחנו מצחצחים ביחד, אני אומר לה צריך לסגור את הברז כי אין מים בכינרת.

שלמה מולה: לפני שלושה חודשים היא פגשה את השכן שלנו שוטף מכונית, היא ניגשה אליו ואמרה, אדוני, אתה יודע שאסור לשטוף מכוניות פה כי אין מים בכינרת, השכן שלנו בא ואמר - הצליח לך החינוך.

שלמה מולה: אני חושב שככל שאנחנו נחנך את ילדינו, בוודאי למערכת החינוך תפקיד משמעותי מאוד, כל נושא המים ואיכות המים, החברה הישראלית, הדור הבא הוא ירוויח, זאת אומרת, אנחנו איכשהו נאחז במה שקיים, אבל כנראה אנחנו נשאיר משהו גם לדורות הבאים.

שלמה מולה: החלק השני, אמנם בהתחלה דיברנו קצת, יכול להיות שביחד עם התמ"ת - הטכנולוגיה והידע שיש למקורות, זה ידע שאפשר להתגאות בו כישראלי.

שלמה מולה: אני בא ממדינת עולם שלישי, אלי, היה לך את הזכות לבקר הרבה פעמים באתיופיה, אחת הבעיות הקשות של מדינות עולם שלישי, שהתחלואה של אנשים ואיכות החיים מתקצרים בגלל בעיית המים.

שלמה מולה: לישראל אין מקורות נפט, יש קצת גאז, אבל ידע עצום יש לנו.

שלמה מולה: אני חושב שאת הידע שלנו אפשר לייצא למדינות שבהם אנחנו יכולים רק להתגאות.

שלמה מולה: גם מבחינה מסחרית, גם מבחינה עסקית, זה שווה לנו, זה כדאי לנו, אם כתוצאה מזה שייחתם חוזה בין מקורות לבין איזו מדינה, שמקורות יכולה להרוויח, אני חושב צריך לשמר את מה שיש בישראל.

שלמה מולה: איכות החיים של הישראלים זה דבר ראשון, אבל אם אפשר שבמסגרת הדיונים שאתם תקיימו, אני מוכן לסייע לכם במה שאני יכול, לפחות בכמה מדינות שאני קשור אליהן, באפריקה – היום היא יבשת שגם השקט הביטחוני שבה, וגם גודל האוכלוסייה - אני רק רוצה לסבר לכם את האוזן, באתיופיה יש 80 מליון אזרחים, לנו יש שבעה מליון - תראו את המושגים.

אלכס מילר: אני לא יודע את מי חתכת.

אלכס מילר: ...

אלכס מילר: זה לא משנה, בואו תראו עכשיו, יש את מקורות הנילוס, זה נמצא באתיופיה, זה אחד האגמים הגדולים באפריקה, הרוחב שלו משהו בסביבות 100 קילומטר, האורך שלו כמעט 320 קילומטר, זה אגם.

אלכס מילר: באגם הזה 10 קילומטר מרחק ממנו אנשים אין להם מה לשתות, אין תשתית ואין ידע, לא רק זה, גם המחלות שאנשים מפתחים.

אלכס מילר: אני חושב לגבי מקורות, אם תתמודדו ויהיו יחסי ציבור טובים - החברה תרוויח, שנית, אתם תעשו טוב לבני אדם בעולם.

אלכס מילר: לכן אני חושב שבמסגרת הדיונים שאתם מקיימים, אולי כדאי ואני הייתי מבקש וממליץ לכם לקיים דיון אמיתי, מעמיק, עם משרד החוץ.

אלכס מילר: גם לנו, לישראל, יש היום מדינות שבהם ישראל חתומה במסגרת ה-OECD לסייע למדינות עולם שלישי.

אלכס מילר: משרד החוץ הגדיל את התקציבים שלו, אם למשל, מש"ב היום בסדר גודל של סיוע לאותן מדינות של 12 מליון דולר, משהו כזה, יכול להיות שאם חברת מקורות הולכת לעשות איזושהי פעילות כזאת, נניח, באוגנדה, אתיופיה, אפריקה, קניה, לא משנה מאיזו מדינה, יכול להיות הכסף של מש"ב יכול לעבור באופן ישיר למקורות, כמובן הכול צריך להיות בתיאום עם ממשלות שבהן אנחנו מסייעים.

אלכס מילר: אני הייתי ממליץ לכם לקיים דיון, וודאי שימוש נכון בידע הנכון הוא ייטיב לנו גם כישראלים.

אלכס מילר: אבל מעל הכול, משרד החינוך, אני חושב שמה שאתם עושים, לא נראה לי שזה מספיק לפי המספרים שראיתי.

נירה קושינסקי: אלו היו תכניות טיפוליות, אבל לכל תלמידי ישראל, לכל השנים.

שלמה מולה: בסדר.

שלמה מולה: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה לחבר הכנסת מולה.

אלכס מילר: רבותיי, אני רוצה לסכם ברוח חגיגית את הישיבה.

אלכס מילר: קודם כל אתה יכול להסביר על העניין של הקמפוס איך אתם רואים את זה, בקצרה.

אלי כהן: הקמפוס יהווה מקום.

אלכס מילר: מי מממן?

אלכס מילר: אתם רוצים לבנות מבנה?

אלי כהן: מקורות.

אלי כהן: יש לנו תודה לאל את האפשרויות שלנו בתוך המערכות שלנו.

אלכס מילר: קמפוס וירטואלי, כביכול.

אלי כהן: גם וירטואלי, אבל הוא יהיה פיזי שבו למעשה כל מי שלומד מקצועות שקשורים בתחום המים, בתחום האקדמיה, יש לו התנסות פרקטית בתחום הזה.

אלכס מילר: הבנתי.

אלכס מילר: בסיכום, אנחנו מברכים כמובן את מקורות לרגל ציון 75 שנה למקורות.

אלכס מילר: ועדת החינוך מברכת אתכם, וכמובן את כל העובדים וכל מי שעוסק במערכה.

אלכס מילר: כמובן את כל המשרדים שנמצאים כאן איתנו, שתורמים ומשתפים פעולה איתכם ועם כל מי שעוסק בעניין הזה, גם משרד החינוך, תמ"ת, המשרד לתשתיות אני לא ראיתי כאן, אבל גם משרד התשתיות וכמובן רשות המים.

אלכס מילר: רבותיי, בקשר לבקשת יושב ראש מקורות לשר החינוך, ועדת החינוך תומכת בבקשה.

אלכס מילר: אנחנו אכן ממליצים ששנת 2012-2013 מערכת החינוך תהיה תחת כותרת לשימוש נבון במים.

אלכס מילר: אנחנו אכן רואים לנכון הרחבת מודעות לעניין של לימודי הנדסת המים במערכת החינוך.

אלכס מילר: ועדת החינוך מעבירה בקשה למועצה להשכלה גבוהה עם בקשה שמחלקות אשר עוסקות בלימודי הנדסת המים, ההתנסות תהיה בשיתוף פעולה עם מקורות כמובן, לפי המסגרת שתבנו ביחד, במידה והמל"ג יראה לנכון לשיתוף פעולה, אנחנו אכן ממליצים, כי אנחנו רואים לנכון, כמו שבלימודי הוראה, כל מורה וכל מי שנכנס היום לכיתה עובר התנסות מעשית בבתי ספר, כך אנחנו גם רואים בעניין זה, שכל מי שיעסוק בעתיד בנושא המים שאנחנו רואים חשיבות לאומית, כמו שציין חבר הכנסת מולה, בעניין זה, אז כמובן שהתנסות זה דבר מאוד חשוב מבחינתנו, יש פה גוף שמעוניין גם לתת את זה, ובכך אנחנו גם תומכים.

אלי כהן: ולהכשיר בתחומים הייעודיים, כמו איכות מים וכו', אני אומר דווקא מול התמ"ת.

אלכס מילר: גם התמ"ת.

אלכס מילר: רבותיי, אנחנו צריכים להבין שבסופו של דבר, גם כל מי שעוסק בעניין זה, זה החלטות פנימיות.

אלכס מילר: המועצה להשכלה גבוהה יש להם את החופש האקדמי, התמ"ת, בסופו של דבר אני גם מאמין שיעשה את השינוי.

אלכס מילר: יש לכם את הצעת החוק שאני מקדם על הקמת גוף להכשרה מקצועית ולחינוך לתעשייה.

אלכס מילר: אנחנו מקווים שבסופו של דבר יהיה גוף נפרד, כמו מועצה להשכלה גבוהה, גוף שיהיה אחראי על החינוך לתעשייה והכשרה מקצועית, גוף מקצועי שיהיה הרגולטור, זה לגבי העתיד, אבל כרגע מה שחשוב לנו זה כמובן ההסתכלות קדימה בעניין של הנדסת מים.

אלכס מילר: אנחנו מברכים את הסטודנטים כמובן כל מי שסיים, כל מי שעדיין לומד, מקווה מאוד שגם כמות המלגות בסופו של דבר תורחב לפי רצונם של אלה להיכנס למערכת.

אלכס מילר: משרד החינוך מבינים שללא מודעות זה לא יילך.

אלכס מילר: היום לדעתי, קרוב ל-100 ומשהו מקצועות אתם עושים בחירה בבגרויות, לדעתי, יש פה עדיפות לאומית לדברים מסוימים במדינה.

אלכס מילר: יש עדיפות לאומית לרפואה, להנדסה, יש פה דברים שהם עקרוניים, לא צריך לרוץ כל הזמן אחרי לימודי משפט פה.

אלכס מילר: אמרתי גם בעבר, יש לנו יותר עורכי דין בתל אביב מאשר כל יפן.

אלכס מילר: יש עדיפות לאומית לנושאים מסוימים, צריך להשקיע, ואז תלמידים יילכו, הרי בסופו של דבר, כמה שהמודעות תהיה יותר גדולה בבתי הספר, כך הם ימשיכו להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: אז הנושא באחריותכם, אני גם אדבר עם שר החינוך לגבי עניין זה.

אלכס מילר: שוב ברכות לכולם.

אלי כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו רוצים להעניק לך בשם מקורות את מדליית 75 השנה שלנו.

אלי כהן: אדוני, חבר הכנסת מולה, רצינו גם להעניק לך ולהודות לך.

אלי כהן: גברתי, מנהלת הוועדה יהודית גידלי, אנחנו רוצים להעניק לך.

אלי כהן: תודה רבה.

אלכס מילר: רבותיי, תודה רבה.

אלכס מילר: בהצלחה.