הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 72, 2012-02-07 11:00

ג'מאל זחאלקה: בוקר טוב, ברוכים הבאים.

ג'מאל זחאלקה: אני מחליף היום את יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת טלב אלסאנע.

ג'מאל זחאלקה: אין להכביר מלים, כולנו קשובים והעיניים רואות ונשמע ונראה ונביע ביקורת ואולי ביקורת קשה, לא עליך, על הממשלה.

יאיר גלר: הביקורת תהיה חיובית, אני מקווה.

ג'מאל זחאלקה: חיובי זה מובן מאליו.

ג'מאל זחאלקה: מי יתווכח עם מי שנלחם בסמים, הוא יגיד לו 'אתה עושה מעשה לא טוב'?

ג'מאל זחאלקה: אתם עושים מעשה קדוש.

יאיר גלר: נכון, כולנו.

יאיר גלר: אז קודם כל בוקר טוב.

יאיר גלר: אני שמח גם לראות את האורחים שנמצאים פה איתנו, כי בסוף אנחנו מדברים אליהם, זו החבורה שאנחנו מכוונים אליה.

יאיר גלר: אני אציג את הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול בתכניות העבודה שלה לשנת 2012, יחד עם זאת אני כבר אומר שיש לנו פה שותפים מאוד חשובים למלאכה סביב השולחן וגם חלק כמובן שלא נמצאים פה, משרדי הממשלה, של ביטחון הפנים והחינוך והרווחה והשירותים החברתיים, הבריאות וקליטת עלייה, ובעצם המלאכה היא מלאכה גדולה ורחבה.

יאיר גלר: לרשות יש כמובן, על פי החוק שנחקק בשנת 88', הרבה מאוד תפקידים והרבה מאוד יעדים, אבל אחד מתפקידיה המרכזיים זה כמובן לתכלל את הפעילות של הרבה מאוד שותפי עשייה וצריך לברך על כך.

יאיר גלר: נמצא איתנו פה גם מטעם המשרד לביטחון הפנים, שהוא היום המשרד האחראי על פעולתנו, המשנה למנכ"ל, אליעזר רוזנבאום, ואיריס מטעם הרשות, ראש אגף תכנון ובקרה, ונצלול ברשותך לדברים.

ג'מאל זחאלקה: רק ברשותך, שנהיה באותו גל, דברים כלליים, שיהיה מובן שהם כלליים, ודברים שקשורים לתכניות של השנה ויעדים ארוכי טווח, לא יעדים של---

יאיר גלר: זה גם וגם.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אז תאיר את עינינו מה רלוונטי ל-2012 ומה בכלל.

יאיר גלר: בסדר גמור.

יאיר גלר: החזון כמובן הוא חזון שהוא תמיד נכון ואנחנו שואפים קדימה תמיד שבמדינת ישראל תהיה חברה בריאה, ערכית, לרווחת חברה, לאיכות החיים שאנחנו יודעים שזה ערך מאוד מאוד חשוב אצלנו, והיעדים הם יעדים שאנחנו בוחנים אותם אחת לשנה ואנחנו מתאימים אותם לאותה תקופה ולאותם מגזרי אוכלוסייה, על מנת שתמיד נהיה עדכניים, תמיד נהיה מודרניים ונעבוד במקסימום האפקטיביות ובמקסימום הרלוונטיות.

יאיר גלר: הדבר הראשון ביעדים שצריך לדבר עליו זה כמובן השינוי התרבותי.

יאיר גלר: מאחר שתרבות הפנאי של בני הנוער והצעירים, שאליהם כאמור עיקר העשייה מכוונת, תופסת את הנושא הזה, במיוחד האלכוהול, כתרבות פנאי שהיא לגיטימית והיא נכונה והיא ראויה ואין איתה בעצם נזקים ובעיות מיוחדות, את הדבר הזה כמובן אנחנו מבטאים וזה באמת יעד שמתוכנן למספר שנים קדימה.

יאיר גלר: שינוי תרבותי, בכל מדינות העולם מדברים עליו, בין ארבע לחמש שנים, על הצעד הראשון וכמובן הרבה יותר בהמשך.

יאיר גלר: הדבר השני – אנחנו מדברים על הצריכה הלא אחראית של אלכוהול, אם בסמים מדובר באיסור טוטאלי, מכל הבחינות, של גידול ושיווק וייצור והפצה, הרי באלכוהול אנחנו יודעים כמובן את הבעייתיות ואנחנו מכירים את העניין של עד גיל 18---

ג'מאל זחאלקה: אתה מתכוון לסמים, למעט גת?

יאיר גלר: למעט גת, אמת.

יאיר גלר: מטעמים זה עבר בזמנו, אנחנו לא נרחיב, הצדק כמובן איתך.

יאיר גלר: אבל הנושא של אלכוהול, הצריכה הלא אחראית, אנחנו מדברים על הצריכה המופרזת, אותם סטנדרטים בינלאומיים של למעלה מחמש מנות.

יאיר גלר: אם כבר החלטת לצרוך ואם כבר החלטת לשתות אלכוהול, תשתה את זה במידה קטנה, ראויה, שלא תפריע לך לנהל את אורח חייך, שלא לדבר על נהיגה, שזה כבר אחד הדברים המרכזיים שמטרידים אותנו.

יאיר גלר: הדבר הבא שאנחנו כמובן מפעילים אותו, אנחנו יודעים שאנחנו מפעילים תכניות רגישות תרבות.

יאיר גלר: כאשר אני מדבר עם האוכלוסייה החרדית, אני לא מדבר אותו דבר לאוכלוסייה החילונית, כאשר אני מדבר על המגזר הערבי, זה לא אוכלוסיית חבר עמים, וכאשר אני מדבר על בני העדה האתיופית, כמובן זה לא אותו דבר.

יאיר גלר: אנחנו מתאימים לכל אחד את התכנית המתאימה לו על מנת, שוב, שנהיה האפקטיביים המושלמים.

יאיר גלר: הדבר הבא שאני רוצה לדבר עליו זה סגלים מקצועיים.

יאיר גלר: מאחר שדיברתי כבר על שותפי עשייה, אנחנו, ביחד עם הרבה מאוד משרדים אחרים, מפעילים בשותפות גם את העובדים הסוציאליים שיש להם מרכיב מאוד מאוד חשוב, גם את הרופאים והאחיות, חדרי המיון, שזה אחד האתרים המרכזיים שאני תיכף ארחיב את הדיבור עליהם, מורים, שיש להם תפקיד מאוד מאוד מרכזי, יועצים חינוכיים, מנהלי בתי ספר ומב"סים, המוביל הבית ספרי, שהם משמשים גם כשגרירים.

יאיר גלר: הנקודה הבאה המאוד מאוד קריטית לנו זה נושא ההורים.

יאיר גלר: ההורים נתפסים הרבה פעמים על ידי בני הנוער ככספומט וכנהג ובכל המחקרים שלנו אנחנו הוכחנו שזאת טעות של ההורים, טעות טרגית אפילו של ההורים, מסתבר שהנערים והנערות הצעירים מקשיבים להם, שומעים להם ומוכנים לקבל מהם עצה טובה, גם אם כלפי חוץ זה נראה כאילו 'אל תטחני לי, אמא' ו'אל תבלבלי לי את המוח' ו'אני עכשיו בדרך לעיסוקים שלי', ו'איך היה בבית הספר?'

יאיר גלר: , 'כיף', אנחנו מכירים את כל האמירות האלה.

יאיר גלר: יחד עם זה מסתבר שלהורים יש תפקיד מרכזי וסיירות ההורים, אם אני כבר פולש לתחום הפרקטי, כשהיום אנחנו מדברים בשנת העבודה 2012 על כ-180 סיירות הורים, שמופעלות גם על ידי המשטרה וגם על ידי מצילה וגם על ידי הרשות למלחמה בסמים וגם על ידי 'עיר ללא אלימות', 180 סיירות הורים עושים עבודה יוצאת מן הכלל.

יאיר גלר: אנחנו לא מספיק עשירים כדי לטעות ואנחנו גם רוצים להיות מאוד אפקטיביים, על כן אנחנו פועלים על פי נתונים, נתוני מחקר ונתוני סקרים עדכניים, אחת לשלושה חודשים, והערכה מדעית לכל פרויקט שאנחנו עושים.

יאיר גלר: כלומר כאשר אני יוצא עם פרויקט לשטח, כאשר אני יוצא עם תכנית, אני בודק אותה, גם את ההצלחות וגם את הכישלונות, על מנת שנהיה יותר טובים בשנה הבאה.

יאיר גלר: אני לא אכנס פה לכל הנושא התקציבי.

יאיר גלר: אנחנו מדברים השנה, הסכום שחשוב לנו פה לציון הוא 33,900.

יאיר גלר: אם הכול יעבור בשלום אז היום בוועדת הכספים יאושר התקציב הזה, כאשר חלק ממנו, כשליש ממנו, זה בסיס התקציב ושני שליש זו תוספת שהמשרד לביטחון פנים מעביר מדי שנה מתקציבו או ממקורות אחרים, ואני כאן רוצה לסמן תקלה שהייתי מאוד מבקש כבר לשנה הבאה, למרות שהמשרד לביטחון פנים נוהג בנו מנהג יפה מאוד ואין לי אפילו רבע טענה בעניין, אבל חשוב מאוד שבסיס התקציב כולו יהיה בסכום שמופיע פה, כ-33,900, ולא נצטרך לרוץ אחרי תוספות, ועדת כספים בינואר-פברואר, אנחנו רוצים לצאת לדרך מסודר.

יאיר גלר: אגב, זה מצב הרבה יותר טוב מאשר בשנים קודמות, שהכסף היה מגיע בנובמבר, או חלק מהכסף.

יאיר גלר: השנה זה מסודר, כל פעם שמתכנסת ועדת הכספים מיד עם פתיחת השנה אנחנו מקבלים ואנחנו פועלים יפה.

יאיר גלר: כמובן התקציב היה דו שנתי, גם זה חשוב לציין, 2011-2012, ב-2013 אני כמובן אינני מתנבא לאיזה כיוון זה הולך, אבל אנחנו נערכים, כמובן.

יאיר גלר: גם אם זה יהיה תקציב שנתי או דו שנתי, מבחינתנו זה פחות חשוב, מה שאנחנו רק רוצים זה לעבוד בצורה מתוכננת וראויה.

יאיר גלר: הדבר השני החשוב, האלכוהול קיבל את הבמה היותר מרכזית בשנתיים האחרונות.

יאיר גלר: עד לפני שנתיים, להזכיר, עד סוף 2009, כמעט לא נגענו בנושא של אלכוהול.

יאיר גלר: במהלך השנתיים האחרונות נעשתה עבודה מאוד מאוד מקיפה בתחומי ההסברה והחקיקה והאכיפה והרווחה והשירותים החברתיים, דרך מרכזי האיתור ובחדרי המיון, נעשתה עבודה מאוד מקיפה, גם המשרד לקליטת עלייה היה פה שותף.

יאיר גלר: היום אנחנו במקום שונה, המגמה של העלייה, אני נכנס כבר לנושא המדעי, אנחנו בלמנו את העלייה בצריכת האלכוהול לבני הנוער, גילאי 15-16-17, ובילדים, שזה היה אחד הנושאים הקריטיים, אם אתה זוכר את ראש הממשלה מתבטא, איך יכול להיות שאנחנו במקום השני באירופה בגילאי 10-11 שצורכים אלכוהול?

יאיר גלר: כ-20% מהם, היום אנחנו מדברים כבר על 5% ו-6%, כלומר התכנית הצליחה ברמה מאוד ראויה מבחינתנו ועל כן, גם כשהצגנו את העניין בוועדת השרים לאלימות לפני שבועיים, השרים פה אחד אישרו לנו את הפעלתה למשך השנתיים הבאות, והנושא הזה, כאמור, חשוב מאוד מבחינתנו להמשך הפעילות.

יאיר גלר: מאחר והקדשנו את מרב המאמצים לכיוון של האלכוהול, הרי הנושא של הסמים במידה מסוימת זז הצדה, על פי הנחיית השר, וגם פה בוועדה, חבר הכנסת טלב אלסנאע, התוו לנו את הדרך.

יאיר גלר: הסמים חוזרים השנה, ב-2012, לאותו משקל מבחינת השקעת המשאבים והמאמצים.

יאיר גלר: שני המאמצים האלה יופעלו בשני התחומים במקביל ואנחנו כמובן נעשה את המקסימום על מנת שסמים בכלל לא ואלכוהול כמה שפחות.

יאיר גלר: עכשיו אנחנו נדבר קצת על ערוצי הפעולה, איך אנחנו עובדים.

יאיר גלר: אנחנו עשינו שינויים פנימיים בתוכנו בשנה שעברה כאשר הפרדנו את נושא ההסברה מהנושא הפרסומי.

יאיר גלר: בנושא הפרסומי אנחנו גם שכרנו את שירותיו של משרד חדש, חברת מקאן אריקסון, חברה בינלאומית גדולה, ושם שינינו לחלוטין את מתכונת ההסברה.

יאיר גלר: היום רוב רובה של ההסברה מכוונת ישירות לבני הנוער דרך אתרי האינטרנט ודרך הרשתות החברתיות.

יאיר גלר: כלומר הקמפיינים, אם ראית, אדוני, את כוכב נולד, ולאחר מכן את קמפיין 'חבל, חברים בלי להגזים', שבו בני נוער דיברו עם בני נוער והם דיברו ביניהם, וסליחה על הביטוי, אבל כמות הכיסוחים שרצה שם בין בני נוער ש'פגעת בי אתמול באלימות פיזית, כשהייתי במסיבה, ובאלימות מילולית', ו'העלבת אותי' ו'הקאת עליי', אנחנו שמענו דברים ביניהם נוראיים, מסתבר שלמעלה מ-100,000 תלונות של אחד לשני ואנחנו ישבנו פשוט בצד, כאילו בטריבונה, "נהנינו" לראות אותם מתכתשים, משום שהם נועדו להעביר מסרים בצורה יוצאת מן הכלל.

יאיר גלר: הדבר השלישי, לאחר מכן, היו עוד קמפיינים אינטרנטיים, הכנסנו גם לפייסבוק ולגוגל וזו גם עיקר מטרתנו השנה, כלומר אנחנו מדברים אל הצעירים בגובה העיניים, בשפתם שלהם, והרבה פעמים הם מופעלים אחד לטובת השני.

יאיר גלר: כמובן שבעניין הזה גויסו עוד שני גופים, וכאן חשוב מאוד להגיד, גם מועצות תלמידים, שמשתפות איתנו פעולה בצורה בלתי רגילה, וגם מועצת תנועות הנוער.

יאיר גלר: השנה אנחנו נעבוד עם 14 תנועות נוער שהם חשובים לנו מאוד.

יאיר גלר: הצטרפו לעניין גם השי"נ-שי"נים, אותם מתנדבי שנת שירות וגם מורות חיילות.

יאיר גלר: כלומר כל מי שבא בעצם במגע עם הדור הצעיר, מבחינתנו הוא שגריר חשוב מאוד שהוא מעביר לנו את המסר והוא פועל בקרב האנשים.

יאיר גלר: אנחנו ידענו גם דבר אחד נוסף  שאנחנו חייבים  לעשות אותו.

יאיר גלר: אנחנו עושים מאמצים גדולים מאוד לשינוי האווירה הציבורית, הנושא של שינוי האווירה הציבורית.

יאיר גלר: האווירה הציבורית, הסלחנית, כלפי אלכוהול, הייתה מאוד מאוד בעייתית מבחינתנו ואת האווירה הציבורית הזאת אנחנו משנים.

יאיר גלר: לא כל דבר אפשר לשנות בחוק.

יאיר גלר: הייתה חקיקה מאוד מרחיבה, גם לפני שבועיים עבר פה הנושא של הסברה, של הגבלות פרסום של שלטי חוצות, שעוד כמה חודשים לא תראה יותר בקבוקי וודקה ברחוב אבן גבירול בגובה , וגם לא תראה סלבים ולא תראה חיילים ולא תראה בנות נאות בבגדי ים, ויהיו תוויות אזהרה על הבקבוקים כמו בסיגריות.

יאיר גלר: את כל הדברים האלה העברנו.

יאיר גלר: עכשיו, השנה, אנחנו עושים משהו ייחודי שעליו נקדיש מאמץ גדול, בעוד מספר חודשים יישבו מועצת העיתונות, מועצת הרשות השנייה, מועצת הכבלים והלוויין, הרשות למלחמה בסמים, משרדי הממשלה הרלוונטיים, מפרסמים, פרסומאים ויוצרים, כולל איגוד האינטרנט, שגם הוא מאוד מאוד חשוב, לכתיבת אמנה אתית, קוד אתי, על מנת לקבוע מה מותר ומה אסור.

יאיר גלר: אנחנו קוראים לזה 'קוד עספור', הצעירים יודעים היטב על מה אני מדבר.

יאיר גלר: הנושא של הסרט הזה, אני אישית הוצפתי באלפי פניות, גם מצד הורים, גם מצד מחנכים, שאמרו שזה לא יכול להיות במדינת ישראל סרט כמו עספור, שמרכז ההוויה של הצעיר הוא סקס, סמים, שוד, אלימות, אלכוהול, כל הצרות.

יאיר גלר: זה לא שזה לא קיים, זה קיים, אבל אי אפשר לקחת את הפריים טיים ולהגיד 'זה הצעיר הישראלי'.

יאיר גלר: זה דבר נורא ואיום.

יאיר גלר: אי אפשר לראות את חפר בסדרה 'רמזור' יושב עם ג'וינט באוטו.

יאיר גלר: השילוב של נהיגה וסמים הוא גורם מספר אחד היום בעולם המערבי לתאונות, כמעט הייתי אומר אלכוהול והוא, זה מתנדנד מארץ לארץ.

יאיר גלר: זה ברמה שלא תאומן, וגם כאן אנחנו הולכים לעשות הרבה עבודה, אני ארחיב את הדיבור.

יאיר גלר: אבל הנושאים האלה, שתי הסדרות הישראליות האלה, כמו גם הרבה מאוד סדרות קנויות, אז מסתבר שיש סדרה אמריקאית שקוראים לה 'פאק', אז אסור שם להגיד יותר משלוש פעמים פאק.

יאיר גלר: זאת אומרת הם הגיעו לאיזה שהוא קוד אתי שעלינו גם כן עוד לא מקובל, אני גם לא בא לנסות להיות לא האח הגדול מלמעלה ולא מטיף הדור ולא מחנך הדור, אבל יש דברים שהם מבחינתנו קו אדום ויש לנו הסכמות לא רק של אותן מועצות שידור, אלא גם של הרבה מאוד יוצרים והרבה מאוד גופים אחרים, גם התאחדות התעשיינים, כיצרנים שאומרים, 'רבותיי, בואו נשב ונדבר על זה'.

יאיר גלר: זה מה שקורה בחודשים הקרובים ובזה נשקיע, כאמור, הרבה מאוד מאמץ.

יאיר גלר: נמשיך לעבוד, כמובן, באתרי האינטרנט, ברשתות החברתיות, בכל מקום שבו האדם הצעיר נמצא.

יאיר גלר: זה לא שאני מזניח את המבוגרים, חס ושלום, אבל מדינת ישראל מגיל 25-26 מבחינת האלכוהול היא הנמוכה ביותר בעולם המערבי,  לעומת 15 ו- באיטליה ובמערב אירופה.

יאיר גלר: כלומר הבעיה בדרך כלל זה הפיק שעולה מגיל 11 עד גיל 21, מתחיל לרדת ולאחר מכן ממשיך.

יאיר גלר: אם אנחנו מדברים על חינוך למניעה.

יאיר גלר: במעבר חד, הנושא של מניעה והנושא של חינוך אצלנו היום מגן הילדים ועד האוניברסיטאות.

יאיר גלר: כלומר הרצף קיים.

יאיר גלר: היום אנחנו נמצאים בגני ילדים כאשר כבר שם, דרך סיפורים של התרנגול שיודע כשהוא מנקר בגן להבדיל בין הזרע שטוב לו ובין הזרעון שרע לו.

יאיר גלר: אבל כמובן המשך המאמץ הגדול מאוד יושקע בשני כיוונים חדשים, שלא עשינו אותם מספיק עד היום, לטעמנו, אחד זה הנושא של הצבא.

יאיר גלר: הגיל המקסימלי, או הגיל המרבי שבו צורכים אלכוהול זה גילאי 18 עד 21, שם הצבא נרתם לעניין הזה, גם הייתה כתבה, שאמנם אנחנו חולקים לחלוטין על נתוניה ועל המסרים שלה, אבל אין ספק שבצבא אנחנו רוצים להשקיע הרבה, הוא גם נוח לנו כמסגרת שאנחנו יכולים לעבוד דרכה.

יאיר גלר: אנחנו השנה גם נעבוד בהרבה מאוד מכללות ואוניברסיטאות, משום שזה התחנה האחרונה לפני שאני "מאבד" את האדם כשהוא יוצא לחייו בחברה הישראלית.

יאיר גלר: שותפים לזה אותם אלה שהזכרתי.

יאיר גלר: אנחנו נפיק השנה הרבה מאוד חומרי הסברה חדשים, עדכניים, יש עכשיו פרויקט מאוד גדול.

יאיר גלר: כל חומרי ההסברה שלנו וכל תכניות המניעה כולן, חשוב פה לציין דבר נוסף, משרד החינוך כמובן הוא שותף מלא בעניין הזה והוא מפעיל את רוב העבודה ואני מניח שקרן תרחיב בעניין בעוד כמה דקות, אנחנו ירדנו לכיתה ה'.

יאיר גלר: כלומר אם עד היום עסקנו בתכניות המניעה המשמעותיות כבר שהוקצו מדי שנה מכיתה ו', השנה ירדנו קומה, לכיתה ה', משום שאנחנו מאמינים, שוב, בהתחלת פעילות בגיל כמה שיותר צעיר.

יאיר גלר: דבר נוסף שאנחנו עומדים לבצע השנה זה הנושא של מיפוי תכניות.

יאיר גלר: יש הרבה מאוד תכניות מניעה במדינת ישראל ובבתי הספר מופיעים יום אחד מכור נקי ויום אחד רופא ויום שלישי הצגה ויום רביעי...

יאיר גלר: אנחנו רוצים לעשות סטנדרטיזציה ותו תקן.

יאיר גלר: זה לא אומר שמחר אתה תוכל להפעיל חברה פרטית כלשהי, כי אתה כמנהל בית ספר היום  יש לך אוטונומיה די משמעותית, אבל אני רוצה להגיד, אני כרשות לאומית, אני כממשלת ישראל, אני שם על תכנית מסוימת את תו החותם שלי שהיא עומדת בסטנדרטים מאוד מאוד גבוהים, הן מבחינת התכנים שלה והן מבחינת צורת ההצגה שלה, גם זה מאוד חשוב.

יאיר גלר: שוב, אני לא רוצה לפגוע בפרנסתו של איש, אני לא רוצה לנהל את כל החינוך במדינת ישראל, אולי בעתיד, אבל בטח לא בקדנציה הזו, אבל אנחנו רוצים לאפשר למנהל בית ספר, או לאדם שמופעל מטעם מנהל בית הספר, לפתוח את הספר ולהגיד 'ממשלת ישראל רואה את זה כראוי, כנכון, להופעה בבית ספר', ואת זה אנחנו נעשה גם השנה.

יאיר גלר: יש לנו ועדה ציבורית מאוד מכובדת שהתחילה כבר לעבוד בסוף 2011, יצאנו לדרך ואנחנו כמובן נעשה את זה.

יאיר גלר: אם אני רץ לטיפול ושיקום – בטיפול ושיקום עשינו מהלכים מאוד מאוד נרחבים בנושא של מזעור הנזק.

יאיר גלר: היום, אדוני יודע, יש לנו חמש תחנות להחלפת מזרקים.

יאיר גלר: יחד עם  מופעל אחד הפרויקטים המדהימים, מכל העולם באים לראות את העניין הזה.

יאיר גלר: היום כל נרקומן יכול לבוא אלינו, הוא מחליף את המזרקים, דרך זה הוא שומר פעמיים, פעם אחת על עצמו, הוא קצת מאריך את חייו, לצערי רוב הנרקומנים לא מאריכים חיים, ומצד שני גם כמובן הוא שומר עלינו, כי כשהוא זורק את המזרק המזוהם ברחוב ואתה דורך עליו, אז אתה יכול לקבל את אותה מחלה שאנחנו כמובן רוצים למנוע.

יאיר גלר: יש היום חמש תחנות כאלה, אנחנו מנסים להרחיב את זה השנה.

יאיר גלר: אם יאפשרו לנו, אנחנו מדברים על הגדלה תקציבית, בעניין הזה יש מגעים טובים עם  ואנחנו נרחיב גם בעניין הזה.

יאיר גלר: הדבר השני שגם אותו חייבים לציין זה הנושא של הטיפול האינטרנטי.

יאיר גלר: יש בעיה לא פשוטה בנושא של זיהוי, של כניסת אדם לתחנות מסוימות שלא רוצה להזדהות, לאו דווקא לנושא של החלפת מזרקים, אלא גם לנושא של טיפול, לפעמים טיפול ראשוני, ובעניין הזה פתחנו עכשיו קבוצות לטיפול אינטרנט, אנחנו נרחיב אותן.

יאיר גלר: היום האנשים יודעים לקבל את זה בצורה דיסקרטית, מאחר שכבודו של האדם מאוד מאוד חשוב, אנשים לא תמיד אוהבים להיכנס, ויסלחו לי פה כל שותפיי, כאשר אתה רואה שלט של ממשלה, עירייה, משרד רווחה, משרד בריאות, יש רתיעה מסוימת, מטבע הדברים, ואנחנו רוצים לתת את סוג השירותים, אבל חשוב פה להגיד שמשרד הרווחה, בשנה-שנתיים האחרונות, ואני מניח שאיריס בטח תרחיב על זה, עשה באמת פריסה הרבה יותר גדולה והרבה יותר רחבה, הם למעשה היום מסוגלים לתת מענה לכל אדם באשר הוא.

יאיר גלר: דבר נוסף שחשוב לציין פה, שעליו אני כבר הייתי מבקש את הסיוע, אם ניתן, בהמשך הדרך, הנושא של תחנות המתדון.

יאיר גלר: לפני שנה וחצי נפלה בוועדת שרים לחקיקה הצעת החוק שאומרת שבכל רשות מעל 50,000 תושבים תהיה תחנה למתדון.

יאיר גלר: מרכז השלטון המקומי לא היה שותף לעניין, ראשי ערים מפחדים מהסטיגמות האלה, מפחדים בכלל מכל הכניסה לטיפול, יש עדיין ראשי ערים, בודדים אמנם, שאינם מוכנים להודות שגם אצלם יש בעיית סמים, ולמרות שזה לא מופיע פה כיעד אנחנו מאוד היינו רוצים לקדם את המהלך הזה עם , ואם זה לא יהיה 50,000, שיהיה מעל 100,000, אבל יש היום בעיה.

יאיר גלר: אני אגיד את זה אחרת, לא יכול להיות שצרכן מקרית שמונה שצריך מתדון צריך לנסוע היום לטבריה, או לחכות לניידת שתגיע אליו לצורך ההחלפה או חלוקת התרופה הזאת.

יאיר גלר: בעניין הזה מאוד היינו רוצים לקדם את העניין.

ג'מאל זחאלקה: כמה תחנות יש היום?

פאולה רושקה: יש 13.

פאולה רושקה: יש לנו גם ניידות.

יאיר גלר: כן, שלוש ניידות שעובדות, שתיים בצפון ואחת בדרום.

יאיר גלר: היינו רוצים כמובן יותר למקד את העניין ברמת חוק, כדי לתת את המענה.

יאיר גלר: אנחנו צריכים להבין דבר אחד, היום חלוקת מתדון זה דבר מאוד מאוד חשוב משום שאנחנו יודעים שעם מתדון אתה כמובן יכול לתפקד, ואתה, אדוני היושב ראש, מכיר את זה היטב, אבל כשאני בודק כמה בסופו של דבר עובדים, לא יותר מ-30%, ואני משוכנע, לא חושב, משוכנע, שאם הייתה להם את התחנה ליד הבית והאיש היה יורד בשבע בבוקר, צורך את התרופה, ולאחר מכן הולך למקום העבודה או לכל פעילות אחרת, אני חושב שזה היה משנה את התמונה מקצה לקצה.

יאיר גלר: בעניין הזה אני חייב סיוע של ראשי הרשויות---

ג'מאל זחאלקה: מה החוסר שלך, אתה מעריך?

יאיר גלר: אני הייתי רוצה בכל רשות, זה אומר לפחות עוד כ-40 תחנות כאלה.

ג'מאל זחאלקה: 40 במקום 13?

יאיר גלר: כן.

יאיר גלר: הרי אנחנו מדברים על תכנית ארוכה, אני יודע שאת ה-40 לא נצליח להעביר בתוך שנה, אבל אם זה היה עובר כחוק, אני מניח שבתוך שנתיים-שלוש אנחנו היינו במקום אחר.

ג'מאל זחאלקה: העלות התקציבית של תחנות לא כל כך גדולה, אם אני לא טועה.

פאולה רושקה: זה תלוי בגודל של האוכלוסייה.

ג'מאל זחאלקה: זה לא גבוה.

ג'מאל זחאלקה: אתה שומע 'תחנה', אתה חושב תחנה.

פאולה רושקה: כן, נכון, זה מרכז.

פאולה רושקה: אנחנו קוראים לזה מרכז לטיפול תרופתי ממושך.

יאיר גלר: אם אני עובר לתחום הקהילה, תחום הקהילה הוא תחום שמבחינתנו הוא ראש החץ, כי אתה יכול ליצור את תורות המניעה הכי טובות ולקבוע את החוקים הכי נכונים וכולם יסכימו איתך ואתה עושה את ההסברה הכי טובה, בסוף האיש היושב בשטח הוא הקובע.

יאיר גלר: יש לנו היום 81 רשויות, ב-2012 אנחנו נעלה ל-91 רשויות ועל פי החלטת השר לביטחון פנים, על פי הנחיה שלו, עיקר המיקוד יהיה במגזר הלא יהודי, במגזר הערבי.

יאיר גלר: כבר ב-2011 נוספו 9 רשויות מסחנין, ערארה, מראר, טירה, כפר קאסם, קלנסווה, דלית אל כרמל, רהט וטייבה, לעומת 5 רשויות יהודיות, קרית ביאליק, בני ברק, מטה בנימין, גדרה וחבל אילות.

יאיר גלר: בשנת 2012 אנחנו מדברים על כניסה לאבו בסמה, לקייה, שגב שלום, תל שבע, כפר קנא, ריימה, טורעאן, יפיע, עילוט ואל בטוף.

יאיר גלר: הנושא הזה יעבוד בצורה של מתחמים, פותחה תכנית מאוד מאוד יפה במשרד לביטחון פנים, הוצגה גם בממשלה ואנחנו מתעדפים, כאשר, כאמור, אנחנו רוצים להגיע כבר בסוף 2012 ל-91 רשויות, ואם אני מסתכל כבר על 2013, אנחנו רוצים להגיע למספר תלת ספרתי.

יאיר גלר: זה היעד מבחינתי, כלומר לגדול מ-81 ל-100, רובם במגזר הלא יהודי, אבל גם כמובן חלק כאשר אנחנו בוחנים את הצרכים של כל רשות ורשות.

ג'מאל זחאלקה: תזכיר לי במה מדובר.

ג'מאל זחאלקה: מה תעשו ברשויות האלה?

יאיר גלר: כאשר אני אומר שאנחנו נכנסים לרשות, זה אומר שמגיע אדם ואיתו תקציב פעילות במטצ'ינג עם הרשות המקומית.

ג'מאל זחאלקה: אתה חושב שזה מובן מאליו?

ג'מאל זחאלקה: אנשים יודעים מה...

ג'מאל זחאלקה: אמרת 'נכנסים', לא אמרת איך נכנסים, מה נכנסים.

יאיר גלר: השותפים מכירים אותנו מצוין.

יאיר גלר: הצדק איתך, כמובן, כאשר אני אומר נכנסים, זה אומר שאנחנו עושים מיפוי צרכים באותה רשות, זה אומר שאנחנו לומדים היטב, זה אומר שיש שיתוף פעולה מלא של ראש הרשות, זה מחויב.

יאיר גלר: כאשר אנחנו גומרים את העניין הזה, וזה תהליך מאוד מהיר של חודשים ספורים, אנחנו מקצים אדם, אנחנו מקצים תקציב פעילות, יחד עם הרשות המקומית, וכמובן אנחנו עושים את זה עם כלל השותפים ומתחילים לפעול באותה רשות.

יאיר גלר: יש לנו אגף קהילה, אצלנו אגף חזק, מסודר, יש בו כאמור גם את המתאמים, אלה אותם אנשים שדיברתי עליהם.

יאיר גלר: יש עוד שלוש קבוצות שחייבים להזכיר אותן, אחת זה רכזים שמטפלים בחבר העמים, הקבוצה השנייה אלה הרכזים שמטפלים בבני העדה האתיופית והקבוצה השלישית זה במגזר הלא יהודי.

יאיר גלר: אם אתה זוכר, התחלתי בכך שיש לנו תכניות רגישות תרבות ולכל אדם אנחנו עושים את הטיילו-מייד, את החליפה המתאימה לו.

ג'מאל זחאלקה: דר' ואליד חדד.

יאיר גלר: כן, ואליד חדד, זה האיש שמנהל אצלנו את המגזר הלא-יהודי, את המגזר הערבי.

יאיר גלר: כאמור, הקהילה תגדל.

יאיר גלר: זה כולל את כל ההכשרות, זה כולל את כל ה... כשאני אומר שאדם נכנס, אנחנו מטעינים אותו בהרבה מאוד ידע ויכולות פעילות.

יאיר גלר: יש כאן עוד שני מגזרים מאוד מאוד חשובים לציון.

יאיר גלר: בשנת 2011 נכנסנו גם לנושא החרדי והדתי בהעצמה מאוד מאוד משמעותית.

יאיר גלר: יש למעלה ממיליון חרדים במדינת ישראל.

אוריאנה אלמסי: 800,000.

יאיר גלר: למעלה ממיליון, אני עומד על המספרים, למרות שאנחנו לא סופרים אותם, אבל לא נתווכח, נגיד סביב המיליון איש.

יאיר גלר: מיליון איש שחיים בתרבות שונה, קשה מאוד לחקור אותם ולקבל מהם נתונים וההשפעה עליהם היא מאוד מאוד בעייתית.

יאיר גלר: על כן עכשיו אנחנו עשינו תכנית ראשונה ל-27 רבנים, שזו תכנית ראשונית, אנחנו כמובן נעשה עוד כמה תכניות כאלה במהלך השנה, משום שאנחנו יודעים שהמנהיגות שלהם היא לא המנהיגות הרגילה, אנחנו צריכים להגיע אליהם דרך הרבנים.

יאיר גלר: זה כמו שבמגזר הערבי ואליד חדד לימד אותי להגיע גם דרך האימאמים, כלומר לא רק לפנות למנהיגות, אלא גם כמובן דרך האימאמים.

יאיר גלר: בנושא החרדי והדתי התחלנו לפעול בכשלוש רשויות חרדיות בשנה שעברה, בבני ברק, בבית"ר עילית, באשדוד.

יאיר גלר: גייסנו גם הרבה מאוד דרך השירות הלאומי והאזרחי, גם מתנדבים מהמגזר הערבי וגם מתנדבים חרדים.

יאיר גלר: יש לנו היום עשרות שפועלים בקהילות האלה ומבצעים את השירות הזה בין שנה לשנתיים ואתה מכיר את ה-8 שעות ו-4 שעות ביום.

יאיר גלר: אין ספק שהכניסה אליהם הייתה מאוד מאוד משמעותית.

יאיר גלר: עשינו כבר ימים מרוכזים לכלל המנהיגות הדתית וגם הם מקבלים, כאמור, סוג של תעדוף ואנחנו רוצים לפעול בהם הרבה יותר.

יאיר גלר: אם אני מתקדם קדימה, אנחנו מדברים על מחקר.

יאיר גלר: גם כאן יש חידוש מאוד מאוד מעניין.

יאיר גלר: התחברנו לאיחוד האירופי ואנחנו מקימים מרכז ניטור לאומי.

יאיר גלר: אחת הלאקונות המרכזיות במדינת ישראל זה היה הנושא של הנתונים.

יאיר גלר: הנתונים נאגרים בידי כל גוף וגוף, אוגר את נתוניו, משרד הרווחה אוגר את נתוניו, משרד החינוך אוגר, לא היה גוף שיתכלל את הנתונים לצורך קביעת תכניות עבודה, על כן התיישבנו כולנו עכשיו ושכרנו את שירותיה של דוקטור מסוימת, לא חשוב השם, שבונה כרגע בהתאם לסטנדרטים האירופיים מרכז ניטור אצלנו שיוכל לתת מענה לכל הנושא של נתונים, מה קורה במדינת ישראל, זה בתחום שירות בתי הסוהר ובתחום המשטרה ובתחומים של המשרדים האחרים, על מנת שנוכל לבוא ולהיות, כפי שציינתי, הכי אפקטיביים והכי רלוונטיים.

יאיר גלר: מעבר לזה כמובן אנחנו ממשיכים את הפעילות שלנו.

יאיר גלר: אני יכול להגיד שנוצרו לנו קשרי עבודה מצוינים בשנה האחרונה, גם עם ארצות הברית, גם עם האיחוד האירופי, הם פותחו בצורה יוצאת מן הכלל, יש משלחות והחלפת ידע, אנחנו לומדים מהעולם, יש לנו הרבה מאוד מה להסביר ומה לתת לעולם, אנחנו נחשבים מבחינת הפעילות של הסמים בטופ העולמי.

יאיר גלר: גם באלכוהול עשינו כברת דרך מאוד מאוד רצינית בשנתיים האחרונות ולמעשה הדבקנו את הפער שהיה לנו מול מדינות המערב במלחמה שהייתה בצריכת האלכוהול.

יאיר גלר: בעניין הזה, השר לביטחון פנים מוביל את התכנית הלאומית למאבק בצריכה לא אחראית של אלכוהול ואני אמרתי כבר בתחילת הדברים, יש היום כבר הישגים ואנחנו נמשיך ונתברך בהם.

יאיר גלר: הנושא של אכיפה הוא נושא שמבחינתנו קריטי.

יאיר גלר: אנחנו יודעים לעשות את הדברים, כתבנו, הכנסת עשתה עבודה מצוינת, השר התווה, הוועדה התוותה, בסוף מישהו צריך לאכוף את זה וזה סיפור לא פשוט.

יאיר גלר: אז הנושא של שפיכת אלכוהול---

ג'מאל זחאלקה: כשאתה אומר השר, אתה מתכוון לשר לביטחון פנים?

יאיר גלר: השר לביטחון פנים, He is the boss, מה שנקרא.

יאיר גלר: כאשר אנחנו מדברים על אכיפה, קודם כל המשטרה לקחה כיעד יפה מאוד את הנושא של האלכוהול.

יאיר גלר: בשנת 2011 בוצעו למעלה מ-32,000 אירועי שפיכת אלכוהול.

יאיר גלר: אנחנו לא לוקחים את הפרטים של הילד, אנחנו שופכים את האלכוהול.

יאיר גלר: הרי היום אסור לשתות, לא בפארקים ולא בגנים, אסור לשתות במקומות ציבוריים.

יאיר גלר: המשטרה, מתוך תובנה שאנחנו לא רוצים להפליל את הילד, אנחנו רוצים שהוא יגדל להיות אזרח טוב, אנחנו לא לוקחים את פרטיו ולא שמים אותו במעצר או בתחנת משטרה, אנחנו פשוט שופכים את האלכוהול.

יאיר גלר: אז אם ב-2010 דובר על כ-7,000 מקרי שפיכת אלכוהול, בשנת 2011 כבר היו 32,000 והמשטרה עושה בזה עשייה מצוינת.

יאיר גלר: המהלך השני שהמשטרה עושה זה הנושא של תקיפת פיצוציות.

יאיר גלר: אני אומר את זה פה למרות שאני יודע שאני מוקלט, רעה חולה במדינת ישראל זה הפיצוציות, אותם מקומות שפועלים 24 שעות ומכרו את המוצרים האלה של סמים ואלכוהול מכירה כמעט חופשית.

יאיר גלר: לא כולם כמובן, אני לא עושה חס ושלום הכללות, יש גם אנשים טובים, אבל ב-3:00 לפנות בוקר, סביר להניח שהם לא מכרו קולה ובזוקה.

יאיר גלר: אני מניח.

יאיר גלר: אני מניח ואני כמובן יודע על מה אני מדבר.

ג'מאל זחאלקה: מקופלת.

יאיר גלר: מקופלת, כן.

יאיר גלר: את זה הם מכרו בין 2:00 ל-3:00.

יאיר גלר: בכל מקרה מכירת אלכוהול אסורה היום אחרי 23:00 בלילה והאדם שנתפס, הבעלים כמובן, משלם על כך מחיר כבד מאוד.

יאיר גלר: בהתחלה זה קנס של 9,000 ₪, לאחר מכן סגירה מנהלית, לאחר מכן סגירה על ידי שופט---

ג'מאל זחאלקה: זה חוק חדש.

יאיר גלר: המשטרה מאוד נוקשה בעניין הזה.

יאיר גלר: נסגרו הרבה מאוד פיצוציות והם למדו.

יאיר גלר: גם היום אסור למכור סמים, כל המבסוטון והנייס גאי והנגזרות.

יאיר גלר: גם כאן החקיקה מכסה את כל מכירת הסמים, תמיד יהיה עוד איזה שהוא צ'ופצ'יק שינסו למכור, אבל היום הנושא של המכירה ירד כמעט לחלוטין.

יאיר גלר: הם גם לא מסתבכים כבר עם העניין הזה והמשטרה בעניין הזה, הן של הפיצוציות והן של מכירת אלכוהול ושפיכתו, עושה עבודה יוצאת מן הכלל, אנחנו יודעים.

יאיר גלר: במקביל אנחנו גם מתלבטים לנושא קידום החקיקה.

יאיר גלר: סיימנו את שלב א', יש היום הרבה מאוד מגבלות גם על מכירה וגם על צריכת אלכוהול והשאלה היא עכשיו אם עולים לשלב ב'.

יאיר גלר: יהיו דיונים, בראשותו של השר, אני מניח, יחד כמובן עם האחרים, האם להכביד יותר את ידינו, כי הממשלה והכנסת יודעים לקבל את החוקים, אם זה לדוגמה ליקר סטורס, של מתחמים ייעודיים, שרק שם מוכרים אלכוהול כנגד הצגת תעודת זהות וכו', יש כאן דילמה מאוד מאוד בעייתית, אנחנו עדיין לא בשלב ההחלטות בעניין הזה, למרות שיש כבר התקדמות מאוד משמעותית בתחום החקיקה.

יאיר גלר: כאן אנחנו לרגע לקחנו פאוזה ובוחנים את העניין.

יאיר גלר: פיתוח משאבי אנוש – אנחנו מכשירים הרבה מאוד אנשי מקצוע או מסייעים בהכשרה שלהם.

יאיר גלר: הזכרנו את העובדים הסוציאליים והרבה מאוד עובדי רווחה ואני מניח שאיריס תרחיב את העניין הזה, רופאים, אחיות, או מסייעים אחרים.

יאיר גלר: היום אנחנו פועלים בשני חדרי מיון כבר, פותחים באסף הרופא מרכז חדש לחלוטין שגם עליו בטח דר' פאולה רושקה תדבר.

יאיר גלר: כלומר כל הגישה היא כמה שיותר לסגור את הנושא של אנשי מקצוע, משום שכל מי שבא במגע עם צרכן הסמים או צרכן האלכוהול מבחינתנו צריך לקבל סוג של מידע, מטען מסוים שאיתו הוא יכול לגשת לאותו אדם, הן אם הוא צרכן שצרך בפעם הראשונה או מישהו שקיבל הרעלת אלכוהול ומובא לחדרי מיון.

יאיר גלר: רק לסבר את האוזן, זה לא רק שאנחנו מדברים כמובן על אלה שהשתכרו, הרעלת אלכוהול זה מצב הרבה יותר דרמטי, מדובר היום על פי נתוני על בין 2,000 ל-2,200 ילדים או נערים לשנה שמגיעים וכאן מדובר בסכנת חיים כבר.

יאיר גלר: יש כאן שינויים פיזיים שיכולים לאיים על חייו של הצעיר, כמובן חדרי המיון יודעים לטפל בזה.

יאיר גלר: זה קורה גם בימי חמישי ושישי, הם גם יודעים מתי, יודעים גם את סוג הטיפול.

יאיר גלר: תמיד צריך להיות גם מסר למשפחה שלו כיצד לטפל, משום שאחד הדברים שהילדים אומרים, שהם לא מתרגשים מזה שהוא משתכר או שהוא קיבל הרעלת אלכוהול.

יאיר גלר: זאת אומרת עזרת לו, אתה, המערכת הרפואית, ממשלה, בית חולים, לא משנה, עזרת לו ושבוע אחרי זה הוא עושה את אותו דבר בדיוק, למה?

יאיר גלר: להקיא זה IN, זה מה שהם אומרים.

יאיר גלר: אז גם בעניין הזה.

יאיר גלר: וכמובן אנחנו מכשירים היום הרבה מאוד רופאי משפחה, גם את זה חשוב להגיד.

יאיר גלר: רופאי משפחה עד לפני שנה בעצם לא נכנסו כמעט למערכת הזאת.

יאיר גלר: כאן בעניין הזה לקח לו כיעד והוא מקדם את זה שרופא משפחה, כאשר הוא מזהה אדם שבא אליו ויש לו בעיית סמים או אלכוהול, במיוחד אלכוהול, הוא יודע היום להכווין אותו, הוא יודע לסייע לו, יש גם תרופות מסוימות שהוא יודע לתת לו, הוא גם מוכשר כאמור, אותו רופא משפחה, לא כל אחד יכול לעשות את זה, אני חושב ש-20 שנה לא הייתה הכשרה כזאת, נכון?

יאיר גלר: התחלנו אותה יחד עם אוניברסיטת תל אביב וה-40 הראשונים מסיימים, ואנחנו כמובן רוצים להמשיך.

יאיר גלר: הייתה פה הצלחה גדולה, אנחנו דיברנו על כ-10, 15 רופאים והיו לנו למעלה מ-40, ואין ספק שזה גם ימשיך לרוץ.

יאיר גלר: מרכז הדרכה ומידע ארצי – הנושא של האינטרנט, אנחנו משדרגים אותו, אנחנו למעשה סוגרים את אתר האינטרנט שלנו, אנחנו עושים משהו חדשני לחלוטין, ממש בימים אלה המכרז התחיל לרוץ, כמובן בארבע שפות, בעברית, ערבית, אנגלית ורוסית, אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות מהמזרח התיכון בכלל, כולל פניות מאירן, שהם גם כן מאוד מאוד מעניינות, גם ללמוד וגם ללמד.

יאיר גלר: האינטרנט הוא באמת כלי מדהים, יש לנו כמובן גם את הספרייה הכי גדולה, אבל האינטרנט משמש לנו כמובן ככלי פנטסטי משום שגם, אם אתה זוכר שסיפרתי על אותם אלה שלא רוצים להזדהות, אז הם יכולים לפנות אלינו או דרך האינטרנט, או דרך הקו החם שעובד 24 שעות, פרט ליום כיפור.

יאיר גלר: אני מתנצל שהוא עובד בשישי-שבת לכל חובשי הכיפה אבל בשישי-שבת יש את רוב הפניות, אז קורה שהצעירים במיוחד פונים אלינו, הם מקבלים מענה מקצועי תוך 12 שעות, או שהמוקדן יודע לתת את התשובה במקום, אם לא, בתוך שעות ספורות האדם מקבל תשובה.

יאיר גלר: כלומר לא יכול להיות מצב שמישהו לא יקבל מענה מיידי, זה חשוב מאוד וזה סוג של שירות שאנחנו---

ג'מאל זחאלקה: זה חשוב מאוד.

יאיר גלר: חשוב מאוד.

יאיר גלר: העניין הזה הוא קריטי.

ג'מאל זחאלקה: במיוחד להורים, שיהיה מענה.

יאיר גלר: כן, ההורים פונים אלינו המון.

יאיר גלר: הם שואלים הרבה פעמים 'איך אני יודע לזהות' ו'מה הסימנים', הם מקבלים את כל התשובות הכי מקצועיות והכי רציניות ואנחנו אחרי זה מקבלים את הפידבקים ותודות על הסיוע וזה חשוב.

יאיר גלר: מלה אחרונה, אנחנו חלק מהמערכת הבינלאומית.

יאיר גלר: מדינות העולם נלחמות, וזה לא משנה איזה סוג שלטון, בעניין של סמים, כולל, אדוני ראה בוודאי, בדרום אמריקה, את הקרבות שם שכל הזמן...

יאיר גלר: למרות שחלק חיים מזה.

יאיר גלר: אז אולי יש ארגוני טרור מסוימים שחיים מהעניין הזה של גידול סמים, כמו בלבנון, אבל רוב מדינות העולם נלחמות בזה ונלחמות אמיתי.

יאיר גלר: יש גם כמובן סוכנות או"ם בעניין הזה שמרכזת את העבודה, אבל מעבר לזה אנחנו קשורים מאוד לאיחוד האירופי ולארצות הברית, שם אנחנו פועלים במשותף.

יאיר גלר: אמרנו, יש גם הרבה מאוד חילופי ידע ומידע, אנחנו מנסים כל הזמן להיות עדכניים, יש גם כמובן חילופים, ובטח מהמשטרה יספרו, חילופים מודיעיניים בעניין הזה, שאנחנו גם קשורים, שירות בתי הסוהר מוציא אנשים, המכס, שגם הוא חשוב מאוד, יש הרבה מאוד נתיבי סמים, איך הם מוחדרים למדינת ישראל.

יאיר גלר: גם בעניין הזה השיתוף הבינלאומי חשוב לנו.

יאיר גלר: זה היה על רגל אחת מה שאנחנו עומדים לעשות ב-2012.

יאיר גלר: יש המון עבודה, אבל אנחנו אוהבים את עבודתנו, האנשים שלנו רואים את זה כשליחות, כפי שציינת, ואנחנו רוצים גם כמובן להצליח.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה על הסקירה המקיפה והמעניינת ועל רוח האופטימיות שאתה משרה כאן.

ג'מאל זחאלקה: אמנם יש לי מספר שאלות בעניין הזה, אבל הייתי משהה אותן עד שנשמע את כולם.

ג'מאל זחאלקה: היות שכבודו לקח את מרבית הזמן, אז אני מבקש לקצר ולזכך את המלים, להעביר את המסר כך שנוכל גם לערוך דיון בסוף ההצגה של הדברים.

ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך, גב' קרן רוט-איטח, הממונה על מניעת שימוש בסמים.

קרן רוט-איטח: אני לא אוסיף הרבה מלים על מה שיאיר אמר, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות למלחמה בסמים.

ג'מאל זחאלקה: לא תכבירי במלים.

קרן רוט-איטח: אני לא אכביר במלים.

קרן רוט-איטח: אם בעבר התמקדנו יותר בחטיבות הביניים ובתיכונים, היום אנחנו שמים את יהבנו על הגיל הרך מתוך הבנה שהעבודה צריכה להתחיל הרבה יותר מוקדם ובמסגרת תכנית כישורי חיים אנחנו שמים אינפוט על הנושא של צמצום צריכה של אלכוהול וביסוס עמדות של ילדים כבר החל מכיתות ה'-ו', מה שלא היה בעבר.

קרן רוט-איטח: הדבר האחר, שהמשרד פועל בתוך תכנית מערכתית לקידום אקלים מיטבי וצמצום התנהגויות סיכון ואנחנו נעזרים בכלי הניטור שבודק את תחושת המסוגלות של הילדים, תחושת השייכות של הילדים.

קרן רוט-איטח: בתוך כל העבודה לקידום אקלים אנחנו נעזרים בנתונים תוך הבית ספריים על מנת לראות מה תפיסת הילדים ומה מידת הסיכון שלהם על מנת להתאים תכניות התערבות ספציפיות בתוך בתי הספר, יחד עם התכניות האוניברסאליות שאנחנו עובדים לפיהן.

קרן רוט-איטח: אלה בעיניי שני דברים שהם לפתחנו השנה.

ג'מאל זחאלקה: בבקשה, משרד הרווחה.

איריס פלורנטין: אני אתן כמה נקודות שאנחנו מתעסקים בהן.

איריס פלורנטין: אני מנהלת השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה, כשאנחנו עוסקים באוכלוסיות מבוגרים, צעירים ונוער, התמכרויות לסמים, אלכוהול והימורים.

איריס פלורנטין: המסגרות שעושות עבורנו את העבודה, כשאנחנו יחידת מטה, הן הרשויות המקומיות ועמותות ציבוריות.

איריס פלורנטין: אם אני אשים מספר דגשים עיקריים, בשנה האחרונה אנחנו מדברים על התאמת השירותים---

ג'מאל זחאלקה: כלומר אין לך חיילים.

איריס פלורנטין: יש לי הרבה חיילים.

ג'מאל זחאלקה: לא, את אומרת שמי שנותן לנו זה רשויות מקומיות, זה ה...

ג'מאל זחאלקה: כלומר לא המשרד עצמו, אלא הוא---

איריס פלורנטין: זה מדויק, אבל זה לא לחלוטין מדויק, כי התקציב---

ג'מאל זחאלקה: אני אומר מה שאני שומע.

איריס פלורנטין: מה שאני אגיד, אם אני אוסיף שלוש-ארבע מלים נוספות, המשרד הוא בעצם זה שמפתח את התכניות, כותב מודלים, מכשיר, נותן רישוי ובעצם מחליט שיהיו שירותים.

איריס פלורנטין: השירותים מתוקצבים---

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להתערב , אני שואל בקפדנות, כי אנחנו, אני ועמיתי חבר הכנסת מוחמד ברכה, ראש רשימת חד"ש וגם שייח' איברהים צרצור, ראש הרשימה המאוחדת, פנינו פנייה אישית לראש הממשלה, לאחר שאני נפגשתי עם השר אהרונוביץ לפגישה ארוכה מאוד לפני שבועיים, ואמרנו שאנחנו רוצים שתהיה תכנית ממשלתית למלחמה בפשיעה, בסמים ובאלימות בסקטור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: אני פניתי לשר כחלון שגם הוא יהיה שותף בפגישה וביקשתי מראש הממשלה שגם השר גדעון סער יהיה שם, ואנחנו דורשים ואני ביקשתי מהשר כחלון שיכין איזה תכנית.

ג'מאל זחאלקה: הבקשה, למשל ממשרד הפנים, של תוספת של 500 מיליון שקל, אנחנו רוצים שתהיה תכנית חירום.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח שייצא מזה משהו, אולי לא כל מה שאנחנו רוצים, אבל המשרד שלך ודווקא היחידה שלך תהיה.

ג'מאל זחאלקה: .. אנחנו רוצים להגדיל תקציב.

ג'מאל זחאלקה: למה אני שואל אותך?

יאיר גלר: לזה היא מוכנה.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אני רק מפנה, כי כידוע הנתונים הם מאוד קשים.

ג'מאל זחאלקה: בבקשה, תוכלי להמשיך, רק רציתי להסביר את הקונטקסט של השאלות שלי, או חלק מהן.

איריס פלורנטין: אני מסכימה איתך שחסרים הרבה משאבים, יש הרבה מאוד עבודה ואנחנו לא מגיעים להכול.

איריס פלורנטין: מגיעים להרבה ומגיעים טוב, אבל לא להכול.

איריס פלורנטין: אם אני אחזור לדגשים שאנחנו עושים, אנחנו מעבירים את הכספים לרשויות מקומיות ולעמותות ציבוריות, אבל אנחנו שם בלפתח את המודלים ותכניות העבודה, כשהתקציב מחולק 75-25 מול רשויות מקומיות, ומול עמותות ציבוריות זה בדרך כלל ב-100% על חשבון המשרד.

איריס פלורנטין: מבחינת הדגשים בשנה האחרונה, אנחנו מדברים על אוכלוסיות קצה, כשבאוכלוסיות קצה מדובר על אוכלוסייה של תחלואה פיזית קשה, שאנחנו מתעסקים בנושא סמים, תחלואה כפולה כשמדברים על מחלות נפש מסמים, מדברים על אנשים שאנחנו ממש מגיעים אליהם לרחובות ואיך מביאים אותם חזרה לתוך הטיפול.

איריס פלורנטין: במעבר טיפה חד, אנחנו מדברים על אוכלוסיות של נשים שהן ברמה מסוימת בקצה, ברמה של נשים שקשה להן להגיע לטיפול, והעלינו את כמות הנשים שמגיעות בשנה האחרונה לטיפול מ-2% ל-25% במקומות שאנחנו עוסקים בנשים, כשנושאים נוספים של הדגשים זה נושא התעסוקה ונושא היציאה לאיתור באוכלוסיות שונות ובעיקר בנושא בני נוער.

איריס פלורנטין: התקציב של השירות נע בסביבות 60 ומשהו מיליון שקלים בשנה, אני מקווה שאנחנו נוכל להקצות, כשהחוסרים העיקריים, אני פשוט רוצה לשים את זה על השולחן, כי על זה בטח אתם שומעים, את הלחץ העיקרי, וזה באמת שאוכלוסיות הקצה שצריכות להגיע מהרחובות ולקבל טיפול לא מצליחות תמיד להיכנס, יש רשימות המתנה.

איריס פלורנטין: אנחנו מכשירים את האנשים כדי שיעשו את העבודה כמו שצריך, אני כבר מתנצלת, כי אני צריכה להיות כרגע באמצע הרצאה שלי בתל אביב.

איריס פלורנטין: יאיר דיבר על הכשרת כל האנשים בתוך התחום, היום נפתח קורס מטפלים ואני אמורה להרצות כבר, אני באמצע ההרצאה שלי אבל אני פה, אז אני עוד מעט אצא ואסע לתל אביב להמשיך את ההרצאה.

ג'מאל זחאלקה: מה הקשר שלכם עם הרשות למלחמה בסמים?

איריס פלורנטין: קשר הדוק.

ג'מאל זחאלקה: למשל?

ג'מאל זחאלקה: נושא ההכשרה, יש שני מערכי הכשרה, גם שלכם וגם של הרשות?

איריס פלורנטין: לא, אני אסביר.

איריס פלורנטין: כל מה שיאיר ציין כאן בתוך תכנית העבודה, אלה דברים שאנחנו ביחד מסכימים עליהם ברמת המדיניות, אבל חלקם אנחנו מבצעים בעצם.

איריס פלורנטין: אנחנו זרוע ביצועית של הרשות.

איריס פלורנטין: כשחוזרים לחוק הרשות למלחמה בסמים, אנחנו המשרד הייעודי שעושה את החלקים של הטיפול.

איריס פלורנטין: בנושא ההכשרות, ההכשרות שאנחנו עורכים אותן בהתאם לחוק הפיקוח על מוסדות, הן הכשרות שמבוצעות באחריות משרד הרווחה, רוב התקציב להכשרות מוזרם על ידי משרד הרווחה, חלק מהתקציב מוזרם מהרשות למלחמה בסמים באמצעות קרן החילוט.

איריס פלורנטין: הקורס שאני מדברת עליו כרגע הוא קורס הכשרה לתפקיד עובדים סוציאליים מטפלים בנושא סמים, אלה אנשים שיקבלו אישור כדי שהם יוכלו לעבוד בתחום, קורס של כ-300 שעות, כ-300 עובדים, הקורס שנפתח היום הוא למטפלים בתחום המבוגרים, ובסוף התהליך הם יהיו מוכשרים ויוכלו לעשות את העבודה.

איריס פלורנטין: אבל אלה אותן הכשרות.

ג'מאל זחאלקה: , בבקשה.

פאולה רושקה: אנחנו קודם כל עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות וגם עם משרד הרווחה, כאשר יש לנו תכניות טיפול ואנחנו אחראים לטיפול הרפואי יותר, כאשר משרד הרווחה יותר לטיפול נפשי, רגשי ושיקום.

פאולה רושקה: אנחנו ביחד עושים המון עבודה בתחום והתקדמנו, אני חושבת, הרבה מאוד בשנים האחרונות.

פאולה רושקה: יש כמה נושאים שאנחנו מתמקדים בהם, אחד זה הכשרה של צוותים רפואיים שאנחנו עושים בדרך כלל בשיתוף הרשות, פרט להכשרות ייחודיות שאנחנו עושים מטעם המחלקה, כמו הערכת מסוכנות של אנשים שמגיעים לטיפול ועוד.

פאולה רושקה: בתחום הזה אנחנו מכשירים גם רופאים, למשל לאחרונה גם צוות פסיכיאטרי בבריאות הנפש, בשביל לזהות את הנושא של תחלואה כפולה, שזה עוד נושא מאוד גדול שהוא משיק בין בריאות הנפש לבין סמים, וגם רופאים ראשונים, כאשר המוקד הנוסף זה חדרי מיון, שהשנה אנחנו באמת אנחנו מתמקדים.

פאולה רושקה: יש אלפי פרויקטים, אחד זה פרויקט זיהוי ואיתור של צעירים שמגיעים לחדרי מיון, כדי ששם לא יהיה רק רישום שלהם, כי עד עכשיו מי שנרשם בחדרי מיון זה רק מישהו שמגיע בגלל הרעלת אלכוהול או הרעלת סמים, אבל לא מישהו שלמשל מגיע עם תאונת דרכים ושימוש באלכוהול, כך שהיינו מפספסים המון אנשים ולא היה לנו עליהם מידע.

פאולה רושקה: היום אנחנו מפתחים את הנושא של הרשומות הרפואיות בתחום הזה, יחד עם הרשות וגם במשרד, ודבר שני, אנחנו נעשה שם התערבות קצרה של עובד סוציאלי בנושא של העלאת מודעות, ניסיון שאדם כן ירצה לעבור להתערבות קצרה, דבר שפותח ב-WHO והוכח כמאוד יעיל למניעה.

פאולה רושקה: דבר נוסף שאנחנו מאוד מתמקדים בו זה הטיפול במה שכבר הוזכר על ידי יאיר גלר, ופה אנחנו מקווים שסוף סוף המכרז שפורסם והיה בתהליכים משפטיים יסתיים ונוכל לממש את התכנית, שם יש שדרוג של הצוות, שדרוג של טיפול, גם החלפה של כמה ספקים, כך שאנחנו מצפים לשיפור ושם גם אנחנו מתכננים הכשרה נוספת של הצוותים, גם בתחום טראומה.

פאולה רושקה: הרבה מאוד אנשים שמתחילים בסמים עברו טראומות שהן הבסיס לזה וזה לא טופל.

פאולה רושקה: נושאים נוספים זה המרכז הארצי לזיהוי ואיתור וייעוץ של בני נוער וצעירים בבית חולים כללי ב'אסף הרופא'.

פאולה רושקה: זה מרכז חדש, משהו ניסיוני, שגם שם אנחנו נשתף פעולה עם הרשות ואנחנו מקווים מאוד שהורים וילדים ונערים שעד היום לא מגיעים לכל מרכזי הטיפול גם בקהילה, בגלל שזה ממוקם בבית חולים כללי ופחות סטיגמטי כן ירצו לבוא, להגיע ולהתחיל לקבל טיפול.

פאולה רושקה: שם זה רק התערבות ראשונית, הוא יופנה בחזרה לקהילה ולמקומות טיפול במקום.

פאולה רושקה: גם בנושא תרופות, הטכנולוגיות הרפואיות, זו הייתה הבעיה במיוחד בנושא אלכוהול.

פאולה רושקה: עד עכשיו לא כל כך היו תרופות רשומות בארץ לנושא אלכוהול והשנה יש חברת תרופות מחוץ לארץ שמעוניינת סוף סוף לרשום תרופה למניעה ולמניעת קניית האלכוהול, שזה לא רק לגמול את האדם, אלא למנוע את זה שהוא יחזור להשתמש.

ג'מאל זחאלקה: התרופה הזאת לא בשימוש בארץ היום.

פאולה רושקה: לא, זו תרופה חדשה, שגם בעולם רק עכשיו מתחילה להיות בשימוש והיא יכולה מאוד לשדרג את הטיפול.

ג'מאל זחאלקה: עד כמה התרחקתי מעולם הרוקחות, אני רואה שאפילו לא שמעתי עליה.

יאיר גלר: אני לא אשאל אותך איפה נהנית יותר.

פאולה רושקה: אנחנו מאוד מקווים שהתרופה תעזור וזה הולך בכיוון אחר של התייחסות לבעיית האלכוהול.

פאולה רושקה: פעם היו אומרים על אדם שהיה אלכוהוליסט או ששותה, שאסור לו לשתות אפילו כוסית כי אז הוא יחזור להשתמש בזה.

פאולה רושקה: היום בעולם ראו שלהגיע לרמה כזאת של ניקיון מאוד קשה לאנשים שרגילים לשתות, כי גם בחברה יש פיתויים מאוד גדולים לשתייה, אז הכיוון של פיתוח התרופות זה שאפילו אם אדם ישתה, לפחות נמזער את הנזק, הוא לא יגיע לשכרות, הוא לא יגיע לשתייה מאוד מאוד כבדה.

פאולה רושקה: עם התרופה הזאת הוא יוכל לשתות עד גבול מסוים, כי היא תוריד לו את הכמיהה לכמות ולריגוש שהוא מקבל דרך האלכוהול.

פאולה רושקה: אז זה יהיה באמת מהפך אם נצליח להביא אותה.

פאולה רושקה: תרופות נוספות שאנחנו רוצים להכניס בתחום הסמים זה סובקסון.

פאולה רושקה: זו תרופה שתהיה מיועדת לטיפול אמבולטורי יותר של מכורים לאופיאטים, על מנת למנוע שימוש בהזרקה של התרופה, שהיום היא נמצאת, אבל ברגע שאדם יזריק את התרופה או יסניף אותה, הוא יקבל קנס, ולכן לא יהיה לו כדאי להשתמש בה בצורה כזו.

פאולה רושקה: אז אנחנו מתקדמים הרבה מאוד בתחום, צריך גם פה תקציבים, צריך הרבה תקציבים לזה, אנחנו מנסים להוציא השנה מחקר בנושא עלות-תועלת של מתדון מול סובקסון וסובוטקס, לראות בעצם אם עם נתונים כאלה כדאי להכניס את זה לסל התרופות.

ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה לדעת, סליחה על הבורות, מה הסטטוס של הרשות, האם היא יחידת סמך או שהיא חלק אינטגרלי מהמשרד?

יאיר גלר: היא תאגיד סטטוטורי שפועל על פי חוק, עם שר ממונה, שזה ראש הממשלה שהאציל בבחירות האחרונות לשר לביטחון פנים את ההפעלה של חוק הרשות.

ג'מאל זחאלקה: אז אתם לא יחידה של המשרד, כלומר אתם אורחים אצלו באיזה שהוא מקום.

יאיר גלר: כן.

ג'מאל זחאלקה: אורחים רצויים, בסדר.

יאיר גלר: אנחנו רצויים ואמרתי את זה.

יאיר גלר: חשובים ורצויים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים לשמוע את המשרד לביטחון פנים.

ג'מאל זחאלקה: ממך אני מצפה, סליחה שאני אגיד לך מה אני מצפה ואני חושב שזו השאלה שמעניינת הכי הרבה את האזרחים, ודווקא במשרד לביטחון פנים; הרי אדם שמשתמש בסמים או באלכוהול יכול להזיק לעצמו, זה אחת, שתיים, הוא יכול להזיק לחברה, ולפעמים בזה שהוא מזיק לעצמו הוא מזיק לחברה, זו האפשרות השלישית.

ג'מאל זחאלקה: הקשר הזה בין עבריינות לשימוש בסמים, בין אלימות, בין שוד, בין עבירות רכוש, בין זה וזה, זה מתחיל לקבל ממדים בלתי אפשריים בשנים האחרונות.

ג'מאל זחאלקה: אני שומע על צרכני אלכוהול או צרכנים של סמים קשים שמוכנים תמורת סכומים זעומים אפילו לצאת לרצוח.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו במצב לא קל מהבחינה הזאת, במיוחד בחברה הערבית, אבל בכלל בארץ.

ג'מאל זחאלקה: אני מצפה שדווקא המשרד לביטחון פנים ייקח את עניין הסמים לא בעניין סמים גרידא, אלא בעניין הקשר שלו לעברות אחרות, שזה מעצים ומעמיד את הדברים בפרופורציה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אתה אומר לי 5% משתמשים בסמים, או הייתה ירידה, זה עדיין המון, כי הקבוצה הזאת גוררת אחריה עברות בנוסף לעברה של שימוש בסמים.

יאיר גלר: נכון.

ג'מאל זחאלקה: או שתספר לנו שצרכני הסמים הפסיקו לגנוב.

אליעזר רוזנבאום: ברשותך, אני אפרט ואני אתן למשטרה ולשירות בתי הסוהר להשלים, כיחידה המיוחדת שעוסקת בתחום הסמים, כדי שישלימו את הפעילות.

אליעזר רוזנבאום: ראשית, הרשות למלחמה בסמים עברה ממשרד ראש הממשלה לאחריות המשרד והמשרד רואה בה כיחידה מאוד חשובה ומטפל בו, אני חושב, כמו שצריך, וגם דאג להגדלת התקציב, מה שכל שנה הפך להיות זירת התגוששות.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו מיסדנו את הדבר הזה, נכון שחלק הוא לא בבסיס , אבל הוא קיים, הוא בעבודה והוא עומד לרשות הרשות, כך ש-33 מיליון זה תקציב שלא היה בעבר ואם נסתכל לאחור נראה שיש בהחלט גידול משמעותי וכמובן אם הדבר מתאפשר לנו, אנחנו גם מוסיפים.

אליעזר רוזנבאום: זה דבר אחד.

אליעזר רוזנבאום: דבר שני, הנושא של הסמים והנושא של האלכוהול הם במדיניות השר נושאים מאוד ברורים ומוגדרים בצורה, אני חושב, מספיק בהירה, גם לרשות למלחמה בסמים, כדי לפעול על מנת לצמצם את היקף התופעה, גם בקרב הצורכים של אלכוהול וגם בקרב הסמים וגם ביחידות המשרד הנוספות, קרי מצילה, שפועלים ברשויות המקומיות, תיכף אני אפרט על כך מספר מלים, ואגף שיטור וקהילה שמפעיל למעשה שתי תכניות לאומיות, אחת זה 'עיר ללא אלימות' והתכנית השנייה זה פיילוט של השיטור העירוני, שגם הוא חלק מהמאבק ומההתמודדות עם הדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: מעבר לתקציב שלו, כשאני אומר 'עיר ללא אלימות', אז בעיר ללא אלימות יש תקציבים רבים ובשיטור העירוני יש תקציבים רבים ובתכניות נוספות שאנחנו פועלים גם במגזר הלא יהודי, נושא המתחמים, ותיכף אני אומר מספר מלים.

אליעזר רוזנבאום: כך שאם אנחנו לוקחים, בסך הכול אנחנו משקיעים הרבה מאוד תקציב על מנת להתמודד גם עם הסמים, גם עם צריכת הסמים וגם עם צריכת האלכוהול.

אליעזר רוזנבאום: נכון שבשנתיים האחרונות נושא האלכוהול טופל באינטנסיביות, כי היה גל של אלימות כפי שאדוני אמר, שאותם משתמשים גוררים ומחוללים הרבה מאוד עבריינות, הרבה מאוד אלימות, הרבה מאוד ונדליזם, ולכן צריך להתמודד איתה.

אליעזר רוזנבאום: ההתמודדות שלנו היא בתכניות, ראשית מה שהציגה הרשות, ב'עיר ללא אלימות' אנחנו היום פועלים בהיקף גדול במגזר הלא יהודי.

אליעזר רוזנבאום: היום אנחנו בקרוב ל-100 רשויות מקומיות, מתוך 256 רשויות, מ-96 רשויות שאנחנו פועלים שם קרוב ל-40 רשויות הן של המגזר הלא יהודי.

אליעזר רוזנבאום: כלומר אם אתה לוקח את יחס האוכלוסייה, הגדלנו את היקף, וזה במדיניות של השר, מספר הרשויות שבהם תופעל.

אליעזר רוזנבאום: כל ברוורמן, 'עיר ללא אלימות', שלושה מתחמים, נצרת, במשולש, וכל הבדואים בדרום, אנחנו מפעילים שם.

אליעזר רוזנבאום: כשאני אומר מתחם, אנחנו מפעילים את הרשות, אנחנו מפעילים את עיר ללא אלימות ומפעילים כוח ייעודי משטרתי שהוא למעלה מ-50 שוטרים, מעבר לסד"כ שיש בתחנה, לכל נושא של עבירות איכות חיים, כל נושא של התמודדות עם העבריינות, עם האלימות, עם הפשיעה, עם צריכת הסמים וכל העבירות הנלוות לדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: כך שאלה תכניות, אדוני היושב ראש, שכבר בעבודה, אנחנו כבר פועלים, אתה יכול לשאול את ראש העיר נצרת, הוא יגיד לך את ההתרשמות שלו.

אליעזר רוזנבאום: בנוסף לזה אנחנו מפעילים את השיטור העירוני.

אליעזר רוזנבאום: לצערי כרגע רק ב-13 רשויות, כפיילוט, אני מקווה שנביא נתונים ונקבל תקציב נוסף על מנת להרחיב את זה, אבל מתוך 13 הרשויות יש לנו גם בלוד, שזה רשות מעורבת, גם בטירה, שהיא מהמגזר, גם בנצרת שהיא מהמגזר, ובסך הכול אני חושב שאנחנו מודעים לבעיה במגזר.

אליעזר רוזנבאום: בזמן הזה, כשאנחנו נמצאים כאן, השר מאשר תכניות לקראת דיון אצל ראש הממשלה, מה שאדוני ציין שביקשת מראש הממשלה לקיים דיון, דיון נוסף שמתקיים ביום ראשון אחר הצהריים בנושא ההתמודדות עם האלימות ועם הפשיעה במגזר הלא יהודי, ויש תכנית משלימה נוספת.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו בכלל חילקנו את המגזר ל-14 מתחמים, כרגע אנחנו עובדים בשלושה, ואנחנו מקווים לקבל תקציבים נוספים על מנת להגדיל את מספר---

ג'מאל זחאלקה: חלק מהתכניות שלכם צריכות מטצ'ינג?

אליעזר רוזנבאום: ב'עיר ללא אלימות' יש מטצ'ינג, אבל המטצ'ינג הוא 15%, 20%, 25%, זה תלוי כמה הרשות התחייבה.

גלעד נתן: גם הרשות למלחמה בסמים זה מטצ'ינג.

יאיר גלר: הרשות זה מטצ'ינג, אצלנו זה מטצ'ינג.

אליעזר רוזנבאום: במתחמים לא.

יאיר גלר: מה שעכשיו דיבר אליעזר, במתחמים לא.

יאיר גלר: עד עכשיו היה כן, כרגע הוקצה תקציב במיוחד לטובת המגזר הערבי, שלא מחייב מטצ'ינג, כי אנחנו יודעים שהרשויות חלשות, ש---

ג'מאל זחאלקה: כשאתה אמרת לי 'אנחנו נכנסים', אין לי תכנית, אתה יודע, זו התכנית היחידה שעם פועל, לא עם שם---

יאיר גלר: ללא מטצ'ינג.

ג'מאל זחאלקה: '

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נכנסים', תכנית נכנסים, התכנית הזאת עם מטצ'ינג?

יאיר גלר: לא, ללא מאטצ'ינג.

אליעזר רוזנבאום: רק בעיר ללא אלימות יש לנו מטצ'ינג.

אליעזר רוזנבאום: במתחמים, אדוני היושב ראש, אין לנו מטצ'ינג.

ג'מאל זחאלקה: אבל אתה מודע לכך שיש רשויות שמצבן, אתה יודע, זה אבסורד---

אליעזר רוזנבאום: זו הסיבה.

ג'מאל זחאלקה: ברשויות שמצבן קשה לגמרי, שם על הפנים, במיוחד רשויות בנגב, לך תעשה את זה בערערה בנגב, אין לה את ה---

אליעזר רוזנבאום: אדוני היושב ראש, לשמחתי, אדוני מוזמן לבקר, 'עיר ללא אלימות' פועלת בצורה בלתי רגילה בשפרעם, בטמרה, בביר אל מכסור.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו לא נתקלנו, אולי בדבורייה, אני חושב שזה היישוב היחיד שנתקעתי---

ג'מאל זחאלקה: יש שם ועדה קרואה.

אליעזר רוזנבאום: שנתקענו שם עם המטצ'ינג, אם אני זוכר, אני חושב ששם זה המקום היחיד, גם בשיבלי נכנסנו, גם בקאדיה נכנסנו, גם בזרזיר, אנחנו פועלים.

אליעזר רוזנבאום: אפשר לבוא ולראות את הנתונים ואני חושב שאנחנו מתאימים את 'עיר ללא אלימות' לצרכים של המגזר ואני חושב שאנחנו בהחלט בכיוון הנכון, אנחנו צריכים לעשות התאמות כאלה ואחרות, אנחנו מתחילים כרגע בליישם את תכנית המצלמות, היינו תקועים עם זה פרק זמן, המצלמות לטובת כיסוי של אותם מקומות בעייתיים, מקומות חמים, מקומות שעושים בהם ונדליזם ורעש ואלימות ומכות ועבריינות, אנחנו מתחילים, יש שלוש חברות שזכו במכרז הארצי שעשינו, שהן יספקו את המענה לכלל הרשויות וכל רשות מתקשרת, הכספים שעמדו לטובת הרשויות בשנים קודמות, כי המכרז לא הסתיים, עומדים לרשותן, אנחנו הולכים להשקיע למעלה מ-20 מיליון שקלים לנושא המצלמות, כמובן החלק שהולך למגזר, ואני חושב שאנחנו---

ג'מאל זחאלקה: מתי יתקצבו בעיר העתיקה בעכו?

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים איפה יש אלימות שם.

אליעזר רוזנבאום: בעכו יש מצלמות, למה?

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שעשיתם מחדש.

אליעזר רוזנבאום: לא, בעכו יש כבר להערכתי למעלה מ-50 מצלמות.

ג'מאל זחאלקה: עדיין לא.

אליעזר רוזנבאום: לדעתי, אני מוכן לבדוק את זה, אדוני, אני אומר לך---

ג'מאל זחאלקה: אדוני יושב במשרד, רואה שיש החלטה להקים מצלמה בעכו, יש הבדל בין מה שכתוב לך בנייר ובין המציאות בשטח.

ג'מאל זחאלקה: אני ביקרתי לפני שבועיים שם, אמרו לי שלא.

ג'מאל זחאלקה: אחר כך השר אמר שיש תכנית ו---

אליעזר רוזנבאום: שבעכו אין מצלמות?

ג'מאל זחאלקה: עדיין לא.

אליעזר רוזנבאום: אני אחזור אליך בדיוק כמה מצלמות וכמה יש בעיר העתיקה, בסדר?

ג'מאל זחאלקה: אוקי.

אליעזר רוזנבאום: גם בלוד עכשיו אנחנו בתהליך של הקמה של 120 מצלמות.

ג'מאל זחאלקה: התהליך הזה עדיין לא...

אליעזר רוזנבאום: כי המכרז התעכב, אנחנו רק גמרנו את התהליך המכרזי לפני חודש וחצי, עכשיו הוא התעכב מכל מיני סיבות.

אליעזר רוזנבאום: השורה התחתונה, סיימנו, אנחנו יצאנו לדרך עם הדבר הזה, כמובן עכשיו אנחנו מסייעים לרשויות.

אליעזר רוזנבאום: אני חושב שהנושא של המצלמות ייתן מענה.

אליעזר רוזנבאום: עוד פעם, זה לא המענה הבלעדי, אבל הוא חלק מהתכנית וכפי שאמרתי, הנושא של המתחמים, אני מקווה שביום ראשון, אחרי שתוצג התכנית לראש הממשלה, אכן נקבל את התוספת שאנחנו מבקשים.

אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע אם כל ה-2,500 שוטרים הנוספים למגזר, אבל אני מניח שנקבל עוד מנה מעבר לשלושת המתחמים, מעבר ליישובי ברוורמן ונוכל להרחיב את הפעילות שלנו ואנחנו מודעים והשר מבקר, אתה בטח יודע, הוא היה בטירה כמה פעמים ובג'ת היינו עכשיו כמה פעמים ואנחנו מודעים ואנחנו פועלים על מנת באמת ל עזור לראשי הרשויות וכמובן לשפר את הביטחון האישי במגזר.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו בקשר טוב עם ראשי הרשויות וגם השר וגם הגורמים המקצועיים במשרד, כמובן שאם היו לנו יותר תקציבים אז היינו פורשים בכל המגזר, אבל אני חושב שאם אנחנו משווים כמה אנחנו במגזר היהודי וכמה אנחנו במגזר הלא יהודי, אני חושב שהמצב הוא הרבה יותר טוב בהיבט של כמות היישובים שאנחנו פועלים בהם במגזר מאשר ב---

חמד עמאר: איך אתם מחליטים באיזה יישוב להיכנס ובאיזה יישוב לא?

אליעזר רוזנבאום: אנחנו הפצנו קול קורא בזמנו, לקול קורא ענו כאשר יש קריטריונים של פשיעה וכל הנתונים האחרונים, דירגנו את הקול קורא, את ה-122, 123 רשויות, ואנחנו מכניסים לפי הסדר, כאשר יש גם החרגות כמו ועדת ברוורמן, אז כל היישובים של ברוורמן נכנסו פנימה---

חמד עמאר: כל היישובים שהכנסתם הגישו קול קורא?

חמד עמאר: אני יודע שיש יישובים שבכלל לא הגישו קול קורא---

אליעזר רוזנבאום: כן, אבל אז הם נכנסו בהחלטת ממשלה, כמו ועדת ברוורמן שהייתה החלטת ממשלה, או תכנית החומש, זה ברוורמן, או תכנית המתחמים.

חמד עמאר: לקחת לדוגמה יישוב כמו ראמה, ששם בשנים האחרונות 18 אנשים נרצחו והיישוב הזה עוד לא נכנס ואני יודע שהייתה בעיה שם עם ראש רשות בהחלפה בזמן של קול קורא.

חמד עמאר: אתם לא שוקלים לבדוק איך אתם מכניסים יישוב כזה שלא הגיש קול קורא?

אליעזר רוזנבאום: אל"ף, אנחנו כן שוקלים אותם ואנחנו כן נותנים פתרונות.

אליעזר רוזנבאום: למשל, שיבלי---

ג'מאל זחאלקה: אדוני, בוא נתקדם קצת.

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת חמד עמאר הצביע על יישוב מסוים שכואב הלב עליו, זה יישוב שהיה... שתבין, לפני עשר שנים זה היה היישוב הערבי הכי מפותח, הכי מתורבת, הלימודים, כל החבר'ה---

חמד עמאר: הכי הרבה אקדמאים.

ג'מאל זחאלקה: זה אזור של דוגמה לשקט וזה, בתוך כמה שנים חבורה של עבריינים ושל ארגוני פשיעה נכנסו לשם ועשו את החיים גיהינום.

ג'מאל זחאלקה: אז אני מבקש שתשקול את העניין, תוסיף את השם ותגיד 'אנחנו נבדוק את זה'.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שתרשום אצלך---

אליעזר רוזנבאום: אני רושם.

ג'מאל זחאלקה: תדבר עם השר, שחברי הכנסת חמד עמאר וג'מאל זחאלקה פנו בנושא ראמה.

ג'מאל זחאלקה: אני הייתי מוסיף גם את מראר ואת ירקא.

אליעזר רוזנבאום: מראר נמצאת וירקא גם בפנים.

חמד עמאר: ירקא לא בפנים.

אליעזר רוזנבאום: פארס בירקא?

חמד עמאר: פארס בירקא.

אליעזר רוזנבאום: אז ירקא עוד לא.

ג'מאל זחאלקה: אבל פריד במראר.

אליעזר רוזנבאום: הם בפנים.

אליעזר רוזנבאום: אני רושם.

ג'מאל זחאלקה: בראמה במיוחד מאוד בוער.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים, בקצרה, המשטרה, כמה אתם הולכים לתפוס השנה ו... כי אני שומע על מספרים מדהימים, אני שמעתי על מישהו שתפסו, הייתה תפיסה בשנה אולי בשווי של 100 מיליון שקל, שזה---

אושרת אוראל: הייתה תפיסה גדולה של קוקאין באפריל, זו הייתה מכולה שהגיעה בטעות לישראל, זו הייתה מכולה שהיו אמורים לפרוק אותה באירופה, היא הגיעה לכאן וכאן ניסו למזער נזקים, אבל אנחנו, בשיתוף פעולה עם ה---

חמד עמאר: החזרתם אותה לכתובת הנכונה או...

ג'מאל זחאלקה: כן, בבקשה.

אושרת אוראל: הטיפול בעבירות הסמים הינו אחד מיעדי משטרת ישראל כמובן לשנת 2012, כמובן שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות, חשוב לציין שיחידות הנוער מכינות מבצעי פיצוציות, בין אם ארציים ובין אם מחוזיים, במטרה למזער את מכירת הסמים בקרב בני נוער וכמובן השימוש בהם, כמו גם פעילות בנושא האלכוהול ותופעות הנגרמות כתוצאה מהשימוש באלכוהול.

אושרת אוראל: בנוסף לאלה גם מופעלות תכניות בבתי הספר, בדגש, שוב, על הסברה ודרכי פעילויות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: מה שאת אמרת, על הפיצוציות, האם זה נכון שרוב התיקים, אני רוצה אפילו להגיד של עניין הסמים והאלכוהול, זה נגד משתמשים ולא נגד סוחרים?

אושרת אוראל: לא ניתן לפתוח תיק למי שרכש.

אושרת אוראל: ..

אושרת אוראל: הרי מה שנמכר בפיצוציות לרוב זה אינו סם, זה חומר מסוכן, ומכאן שיש בעיה לחקור אדם שהשתמש בחומר מסוכן.

אושרת אוראל: כן נפתחים תיקים כנגד מוכרי החומרים המסוכנים בפיצוציות.

גלעד נתן: אם יורשה לי, השאלה שאנחנו שאלנו את המשטרה, לבקשת היושב ראש, הייתה עם הפירוט של התיקים, שימוש ואחזקה, שימוש, אחזקה לצרכים עצמיים וסחר.

גלעד נתן: 90% מהתיקים שהמשטרה פתחה בשנים 2007-2010 היו כנגד משתמשים וכנגד אחזקה לשימוש עצמי ורק 10% מהתיקים היו בעבירות של סחר.

גלעד נתן: אלה הנתונים שהמשטרה העבירה לנו.

אושרת אוראל: אני מתנצלת, אני לא התבקשתי לתת נתונים---

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא נתווכח על הנתונים, אנחנו נתווכח על מדיניות.

גלעד נתן: רוב התיקים שהמשטרה פותחת הם על שימוש ואחזקה עצמית, זו תשובת המשטרה.

אושרת אוראל: זה לא נכון.

אושרת אוראל: אם אנחנו מסתכלים...

אושרת אוראל: למיטב זיכרוני---

גלעד נתן: את רוצה את התשובה שנשלחה מלשכת המפכ"ל?

אושרת אוראל: לא, העניין הוא שאין לי כרגע את הנתונים מול עיניי, אני יכולה לומר שב-2010 תיקי הסחר היו הרבה יותר גדולים מ...

אושרת אוראל: כלומר הייתה עלייה בתיקי סחר לעומת 2011 שכן הייתה ירידה, אבל אני לא יכולה לומר לך אם מספר התיקים שנפתחו בגין שימוש הם יותר מסחר.

אושרת אוראל: אין לי את הנתון---

ג'מאל זחאלקה: אני אגיד לך מה אני רואה ואני לא עשיתי מחקר, אבל אני רואה תופעה כזאת; המשטרה נלחמת בפשע המאורגן, שזה הדבר הכי קשה, יש פשע מאורגן בישראל ויש משפחות ידועות ויש גם לא משפחות, גם במגזר הערבי וגם במגזר היהודי והמשטרה הצליחה לתפוס ולפרק משפחות או ארגוני פשיעה בכמה ערים ידועות, בנתניה ובכל מיני מקומות, ואין ספק, אנחנו מורידים את הכובע, אבל מה קרה?

ג'מאל זחאלקה: בזה שהם תפסו ארגוני פשיעה מסוימים ומיגרו אותם ופירקו אותם, המשטרה עשתה זאת, זה חיזק ארגוני פשיעה אחרים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר מה שקורה היום הוא שהמשטרה מצליחה, נגיד, לתפוס ולתת מכה לארגוני פשיעה שמכרו סמים בנתניה, אז באים הסוחרים מטייבה ומוכרים שם.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שקרה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר הסמים נמכרים, פשוט השוק.

ג'מאל זחאלקה: ..

חמד עמאר: לא נשאר ואקום.

ג'מאל זחאלקה: זה העניין.

ג'מאל זחאלקה: אני אלך לכיוון אחר.

ג'מאל זחאלקה: הכוונה שלי שצריך לראות גם את השורה התחתונה.

ג'מאל זחאלקה: הפשיעה נמשכת אותו דבר, ההתמקדות בכמה ארגוני פשיעה והזנחת ארגוני פשיעה אחרים, זה גורם להם לשגשג.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איך עושים את זה, אני לא יודע איך, אבל בזמן שאתה נותן למכה למתחרה, תשים עין על זה שמתחרה איתו.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אתה לא יכול לתת...

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה לנקוב בשמות, כי אני קורא בעיתון את השמות, נתתי מכה לזה, נכנסה קראג'ה לנתניה, מה הרווחנו?

ג'מאל זחאלקה: אבוטבול יצא, נכנסה קראג'ה וזה ככה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לראות את המצב בצורה כזאת, ואני מדבר על הקונטקסט שלנו, הקונטקסט של סחר בסמים, הוא לא נעשה על ידי ילדים קטנים או גדולים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים והמשטרה יודעת טוב מאוד שיש את הארגון הזה והארגון הזה והארגון הזה והארגון הזה, הם היבואנים, הם שמכניסים את זה לשוק ועיקר המאמץ, וזה מה שאתה ניסית לרמוז לו, אפילו הייתי אומר שנתתם את מירב המאמץ לא לפיצוצייה הקטנטונת הזאת ברחוב, אלא ללכת לראשי ה---

גלעד נתן: אפשר לשבת על הפיצוצייה, אבל אם רוב התיקים---

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אני חושב שאי אפשר לעשות תעדוף והתעדוף צריך להיות לפי קריטריונים, עד כמה מסוכן הסם בו מדובר, עד כמה הוא נפוץ.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אתה עכשיו לא תתמקד נגיד בקוקאין, אלא תיתן עדיפות לאלכוהול למרות שהוא פחות מסוכן, כי הוא נפוץ יותר.

ג'מאל זחאלקה: צריך איזה שהיא נוסחה שעל פיה תהיה.

ג'מאל זחאלקה: .. לא על פי מה ש...

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שאתה צריך להשקיע מאמץ דווקא בסמים הקשים ולאו דווקא באלכוהול, כפי שאני רואה אותו, על חשבון...

ג'מאל זחאלקה: כי עם תקציב מוגבל אתה הולך---

יאיר גלר: לא, זה לא צריך להיות אחד על חשבון השני.

יאיר גלר: כאן צריך להיות מאמץ גדול וכאן צריך להיות מאמץ גדול.

גלעד נתן: זה אחד על חשבון השני, התקציבים שלכם היו 35 מיליון שקל וזה היה רק הרשות למלחמה בסמים, והם היום גם כן בסביבות 35 מיליון שקל, כשאתם נלחמים באלכוהול.

יאיר גלר: יש היום תכנית אלכוהול שאושרה---

גלעד נתן: זה מעבר למה שהצגת כאן?

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך גם ישיבה מיוחדת של הוועדה.

ג'מאל זחאלקה: אני אפנה ליושב ראש הקבוע בעניין המלחמה בסוחרים הגדולים, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: לדבר על הדברים הכבדים.

ג'מאל זחאלקה: אני זוכר שהיה המפכ"ל לשעבר, זה לפניו, הוא בא לכאן והוא אמר שיש לו תכנית חמש שנתית למגר את ארגוני הפשיעה בישראל.

ג'מאל זחאלקה: בסדר גמור, אבל זה לא נעשה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שפה קבור הכלב ופה עיקר המאמץ צריך להיות, הסמים הקשים.

ג'מאל זחאלקה: המודה החדשה הזאת, אני מדבר על דעתי האישית, דעתי האישית היא שלא הכול אותו דבר.

אליעזר רוזנבאום: אדוני אמר שלא נעשה, אבל ארגוני הפשע, חלק גדול מהם מאחורי סורג ובריח.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע, אני אמרתי לך, אבל זה לא הקטין את הפשיעה, כי אתה חיזקת ארגונים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שקרה בפועל.

אליעזר רוזנבאום: יש ירידה בפשיעה.

אליעזר רוזנבאום: אם אתה לוקח את 2011 יש ירידה בפשיעה בכל הפרמטרים.

אליעזר רוזנבאום: אדוני, אנחנו נעביר לכם את הנתונים דרך מחלקת המחקר, מתואם עם המשטרה, אני אביא לכם את הנתונים, גם על תיקים, גם הפשיעה---

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נראה את ארגוני הפשיעה, למרות שהדיון שלנו הוא לא בפשיעה כאן, הוא דווקא בנושא הסמים ובקונטקסט של הסמים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נשמע את שירות בתי הסוהר.

ג'מאל זחאלקה: בבקשה.

נתן פז: שלום, אדוני.

נתן פז: אני אורח קבוע פה.

נתן פז: אני ארבע שנים מפקד היחידה המיוחדת ללחימה בסמים, היא נקראה, והשתנתה בשנתיים האחרונות ליחידה ללחימה בפשיעה.

נתן פז: אתה אמרת המון תובנות שאני חושב שכולנו פה תמימי דעים.

נתן פז: אני יכול להגיד לך שבשירות בתי הסוהר אנחנו פוגשים את כל הקליינטים שהמשטרה עוצרת והם עושים עבודה טובה.

נתן פז: צריך לבוא ולהגיד את זה, אתה רואה את זה בכמות העצורים.

נתן פז: זאת אומרת לתזה שנאמרה פה, שנלחמים רק באותם משתמשים, חבר'ה, מה לעשות, לייצר ראיות כנגד סוחר כבד, באחוזים הרבה יותר קשה מאשר אותו משתמש.

נתן פז: דרך המשתמש אתה מגיע לפיצוח תיקים ואנחנו רואים המון עצורים על שימוש בסמים וגם עצורים על סחר בסמים.

נתן פז: משפט לגבי שירות בתי הסוהר – עשו המון מחקרים לאורך השנים ועושים מחקרים, החיבור עם הרשות למלחמה בסמים או השותפות לדרך, אני יודע להגיד לך, אדוני, שיש כ-50%, גס, נרקומנים מקרב האסירים הפליליים, ייצוג יתר גבוה מאוד לערביי ישראל, וזה מביע את כל הדברים שעלו סביב השולחן הזה.

נתן פז: הסחר המרכזי אצלנו בשירות בתי הסוהר הוא סביב ההרואין, לדוגמה.

נתן פז: זאת אומרת המריחואנה ומוצרי הקנאביס הם פחותים בסחר שלהם ובשימוש למול ההרואין שהוא הסם המרכזי לשימוש בשירות בתי הסוהר וזה מסביר את זה שיש לנו כמות גבוהה מאוד של נרקומנים.

ג'מאל זחאלקה: אבל אתה יודע למה, בגלל הנפח.

ג'מאל זחאלקה: כי להבריח סמים לבתי הסוהר, תבריח מריחואנה או תבריח חשיש, אתה צריך נפח גדול, כמות גדולה, אבל להבריח הרואין או להבריח כל מיני כדורים.

ג'מאל זחאלקה: ..

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע, אני בעסק, אני מבין בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: יש לי דוקטורט על סמים, העבריין שיוצא לחופשה ושרוצה להכניס את זה לתחת שלו, או לעטוף את זה בניילון, אז הוא לא יכניס חשיש, לא כדאי לו, כי צריך להכניס כמות.

ג'מאל זחאלקה: .. צריך תחת גדול מאוד בשביל זה.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שקורה, למה אתה צוחק?

ג'מאל זחאלקה: זה המציאות.

ג'מאל זחאלקה: הוא מכיר את זה.

נתן פז: אני חושב שלפני שני מפגשים נתתי פה הרצאה---

חמד עמאר: לא עושים להם חוקן כשנכנסים?

ג'מאל זחאלקה: תשאל אותו.

נתן פז: תנו לי להגיד שני משפטים ותאמין לי, בלי להחביא שום דבר מתחת לשולחן, הכול על השולחן, והייתה פה הרצאה לפני שני מפגשים, תאמין לי, הכול היה פה, כולל תמונות.

נתן פז: תשמע, גוף האדם זה כלי קיבול להעברת אמצעים, אני לא מסכים איתך שיותר נוח לו להעביר את ההרואין מהמריחואנה בגלל---

ג'מאל זחאלקה: בגלל הנפח, שזה קטן יותר.

נתן פז: רגע, אדוני.

נתן פז: אלא בגלל המשמעות וההשפעה של הסם.

נתן פז: יש לנו 50% נרקומנים, כל עברייני הרכוש שפורצים את הרכב ואת הבית, הייתי הרבה שנים שוטר, הם אלה שבסופו של דבר הולכים לממן את הסם והם מגיעים אלינו.

נתן פז: שם, לשבור את הכלי, אז הוא שובר עם אותם כיבודים, ואתה מכיר את הדינמיקה, אבל הוא צריך את הסם המרכזי.

נתן פז: אנחנו יודעים להגיד מנתונים שהרבה מאוד אסירים, אותם נרקומנים, מקבלים תחליפי סם, סבוטקס, מתדון,אדולן, זה היומיום שלהם במינונים שונים, ומה שאני בא להגיד פה זה שיש אכיפה בלתי מתפשרת בתוך שירות בתי הסוהר, למול עברייני הסמים, זו העבירה המחוללת המרכזית שלנו, אני אומר אותה חד משמעית, סביבה יש אמל"ח, סביבה יש רצח, סביבה יש איומים, מחר בבוקר יגיע בן אדם לתוך בתי הסוהר, אין לו קשר לסמים, הוא על עבירה של תאונת דרכים, ועליו ילחצו ועל המשפחה שלו ילחצו בשביל להבריח את הסמים.

נתן פז: כמובן שבתוך מגזרים מסוימים, לאו דווקא במגזר הערבי, זה יכול להיות מגזר דתי ואחרים, יותר קל ללחוץ ממגזרים אחרים, כי מה לעשות, בכפר לא הולכים להתלונן, או מתלוננים בכמות פחותה ממקומות אחרים ויש שם דינמיקה לא פשוטה.

נתן פז: לגבי הנתונים, אנחנו כן שמים לב שיש ירידה לאורך השנים בהיקפי הסמים שנכנסים.

נתן פז: אנחנו לא מדברים פה באחוזים היסטריים, אנחנו כן מדברים על ירידה באחוזים בודדים, אבל מה זה אומר?

נתן פז: זה אומר שכן יש אכיפה, שירות בתי הסוהר סגר את החופשות, בכל נקודה שבה יש יסוד סביר לחשד שבן אדם ייצא לחופשה ויבריח, לא נותנים לו לצאת.

נתן פז: סגרת ביקורים באכיפה יותר גדולה ויותר משמעותית למול המבקרים ולמול אלה שמקבלים את הביקורים, ופעולות נוספות, כמובן בשיתוף פעולה עם המשטרה, עם היחידות המיוחדות, וזה עושה את הנתונים שלו.

נתן פז: אתה יכול לראות את זה בדוגמה, שיש תופעה, לדוגמה, של סחר בכדורים רפואיים.

נתן פז: המצוקה הגבוהה בחלק מהמקומות, יש אכיפה מאוד גדולה, כמות התיקים היא בעלייה משמעותית, בתי המשפט מחמירים מאוד עם אותו עבריין סמים, בטח סוחר ובטח משתמש בתוך שירות בתי הסוהר ואז הוא הולך לסחר בכדורים רפואיים.

נתן פז: זו גם איזה נישה שהולכת ומתפתחת.

נתן פז: מלה לגבי אלכוהול.

נתן פז: אנחנו גם מזהים אלכוהול מאולתר.

ג'מאל זחאלקה: מה הכוונה סחר בכדורים?

נתן פז: סחר בכדורים זה אומר שאם אתה תיקח מנת סם, בוא ניקח גרם אחד בחוץ, משתמש ייקח את הגרם הזה ויחלק אותו לשלוש מנות, בתוך שירות בתי הסוהר להכניס את הגרם הזה, ודיברת על זה מקודם על השולחן, זה בין 7 ל-12 מנות, הוא יערבב אותו עם כל מה שיש, עם מלח לימון, עם כדורים רפואיים, פרצטמול, וכן הלאה וכן הלאה, כולל כאלה שמקבלים מרשם לכדורים מסוימים, אתה יודע, אצלנו אין בית מרקחת, מגיע החובש, נותן לו, הוא רושם, הוא חותם, אז הוא ידאג שיהיו לו כדורים יותר גדולים, או באמצעות ניסיונות לשחד, או באמצעות ניסיונות לגנוב, או להחדיר מבחוץ, אלף ואחד דברים, אותם הוא ירסק ואיתם הוא יסחר, בשביל לשבור את ה...

נתן פז: בשביל לעשות את הפעולה הנוספת של הסמים.

נתן פז: לגבי אלכוהול.

נתן פז: יש תופעה אמנם מינורית, אבל של ייצור אלכוהול מאולתר בתוך בתי הסוהר.

נתן פז: לחם, סוכר וחומרים אחרים וזה משפיע.

נתן פז: זאת אומרת אנחנו כן צרכני מידע של הרשות למלחמה בסמים בתחום הזה, כי אנחנו מבינים שיש לזה השפעה.

נתן פז: אתה רואה מגזרים מסוימים, חבר העמים ואחרים, שכן משתמשים גם בדבר הזה.

נתן פז: לגבי הרשות – יש שיתוף פעולה מצוין.

נתן פז: לאורך השנים יש תקצוב מצוין.

נתן פז: היינו רוצים יותר.

נתן פז: אני אומר לך את האמת, אין מה לעשות, תמיד אנחנו באים ממקום ש---

ג'מאל זחאלקה: נותנים להם טיפות אף ומי חמצן?

נתן פז: כן, אלה אמצעים...

נתן פז: החבר'ה שלי בלשים, אני בתחום האכיפה, אז לאמצעים, אנחנו מקבלים בתחום הטיפול, אני לא מנתק את הטיפול, אני יכול להגיד שהם מקבלים המון תכניות טיפול, הן מקבלות תגמול ותקצוב, ובסך הכול המצב הוא טוב, ועוד מלה אחת בהיבט הזה.

נתן פז: אגב, במקרה יצא שמחר אנחנו אורחים של יאיר ליום עיון של היחידה שלי בתחום הסמים והאלכוהול, אבל אני אתן לך דוגמה למה מצבנו ביחס לעולם.

נתן פז: אני חזרתי לפני חודש-חודשיים ממקדוניה, מכנס של מועצת אירופה בתחום הלחימה בסמים ואני יכול להגיד לך שאנחנו במצב מאוד מאוד טוב, יחסית.

נתן פז: אתה יודע, אפשר להסתכל מאיפה שזה כואב, יחסית לעולם אנחנו במצב טוב.

נתן פז: בוא ניקח את האכיפה, יושב הנציג של המשטרה הפדרלית הבלגי ואומר 'חבר'ה, אין לי את הכלים לעצור כאלה שהחוק אומר החזקה ולא שימוש', אין לו את הכלים בכלל להתמודד עם זה.

נתן פז: זאת אומרת הפשיעה מזמן היא לא מקומית, היא בינלאומית, עבריינים ישראלים נוסעים לשם וכן הלאה וחילוף משלחות, הם גם לא טמבלים.

נתן פז: המצב שלנו יחסית טוב, בטח בטיפול ובטח באכיפה.

נתן פז: זהו, אתם מוזמנים לבקר.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל אני חושב ששירות בתי הסוהר הוא מפתח חשוב מאוד פה, קודם כל זה המקום היחידי שבו נאספים ובשליטה, לא מלאה אבל בשליטה אלפי משתמשים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר חלק גדול מהמשתמשים עוברים בצורה זו או אחרת בשירות בתי הסוהר, ולכן צריך לחשוב במחשבה מקורית מה לעשות איתם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע היום מה מידת עבודות הגמילה שנעשות בתוך ה...

ג'מאל זחאלקה: עניין השיקום של האסירים אחר כך, הליווי שלהם.

ג'מאל זחאלקה: אלה הדברים---

נתן פז: יש המון תכניות לשיקום, אני לא אפרט את כולן, כי אני לא בקי בכולן.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, יש תכנית---

נתן פז: יש בערך 14 תכניות, אם אני זוכר נכון מההצגה הקודמת---

ג'מאל זחאלקה: תן לי לשאול את השאלה, השאלה עד כמה התכניות האלה אפקטיביות.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אתה יכול לעשות אלף תכניות, השאלה מה התוצאה.

נתן פז: אוה, בוא נדבר על אחוזים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר האם אתם עוקבים אחרי ה---

נתן פז: חד משמעית.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אתה משקיע 20 מיליון, יכול להיות ששניים יוצאים בגמילה.

נתן פז: אדוני היושב ראש, חד משמעית אנחנו עוקבים אחרי נתונים.

נתן פז: אגב, שירות בתי הסוהר זה לא גוף שבודק את עצמו, הוא כל הזמן נמצא תחת פיקוח, גם של המשרד לביטחון פנים וגם של גופים מקבילים, בשביל לבדוק מה מידת האפקטיביות.

נתן פז: אני אתן דוגמה למשהו שאני מכיר אותו משותפיי שבאים לפה לתת הרצאות.

נתן פז: יש תכנית, יש 14 תכניות בכללי, אבל יש תכנית שמדברת על הליווי של אותו אסיר בקהילה.

נתן פז: זאת אומרת מה שפעם היית בא ויושב בבית הסוהר, מסיים את השלב בבית הסוהר, יוצא החוצה ונגמר הקשר?

נתן פז: היום לא, יש ליווי עם ארגונים אחרים בתוך הקהילה, לאותו בן אדם שמגיע לנקודות החלוקה ולליווי שלו ולקליטה שלו.

גלעד נתן: --- המצב של שיקום האסיר הוא בקנטים.

נתן פז: אני לא מייצג את מצב השיקום באסיר כ'הכול יופי', אני בא ואומר שאם אתה חושב שיש 100% שיפור, חד משמעית לא.

נתן פז: אבל אם אתה מדבר על 10%, 14% של כאלה שיוצאים ממעגל הסמים, זה המון.

נתן פז: חבר'ה, אנחנו מדברים על 50% נרקומנים מקרב האסירים, זה עשרות אלפים.

ג'מאל זחאלקה: זה המון, נכון, אתה צודק.

ג'מאל זחאלקה: עוד מישהו רוצה להתבטא בנושא?

אליעזר רוזנבאום: אנחנו נעביר את הנתונים מסודר, אבל רק כמה נתונים; אל"ף, בפשיעה המדווחת יש ירידה ב-2011 אל מול 2010 ב-5.3%, וגם בעבירות כלפי רכוש, סדר ציבורי וכל מה שקשור בזה, עבירות נגד אדם, עבירות ביטחון, עבירות מרמה, עבירות מוסר וזה.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הסמים, שימוש בסמים, בין 2010 ל-2011, אני מדבר על שימוש בסמים ועבירות חשיפה, ויש עלייה, זאת אומרת המשטרה כן פעלה, של 11.2%.

ג'מאל זחאלקה: הנתונים, אני לא יכול להתייחס אליהם אלא אם אני רואה אותם.

ג'מאל זחאלקה: יש לי חשד בסטטיסטיקות.

ג'מאל זחאלקה: בשיעור הראשון לסטטיסטיקה כשלמדתי בשנה ב' בבית ספר לרוקחות, היה מורה דרום אמריקאי ואז הוא צייר לנו ברווז על הלוח וצייר 5 נקודות מימין הברווז ו-5 נקודות משמאל לברווז, ואמר, יצא צייד לצוד את הברווז, ירה 5 יריות משמאלו, 5 יריות מימינו, בממוצע הברווז מת.

ג'מאל זחאלקה: לכן אתה יכול להגיד לי שיש ירידה, ואני יודע, אבל בסקטורים מסוימים יש עלייה חדה.

ג'מאל זחאלקה: צריך רזולוציה יותר גבוהה בשביל להתייחס ברצינות לעניינים.

גלעד נתן: אל תשכחו שבעבירות של שימוש בסמים יש עוד בעיה, בן אדם נתפס על עבירה של רצח, הסיכוי שכשתגיע לבית משפט שיופיע גם השימוש בסמים מאוד קטן, גם בית משפט כותבים את העבירות אחרת, אז הם בכלל לא יודעים מה קורה, בן אדם לא הגיע לעבירה, כיוון שלא תפסו אותו, אבל אנחנו לא רואים ירידה, אנחנו לא רואים יותר נרקומנים שזועקים כמו שהיה מחסור בחשיש לפני שנה, שאין הרואין, האיכות של ההרואין ירדה, אבל לא רואים שיש פתאום דחף אדיר יותר לגמילה בגלל שיש מחסור בהרואין.

ג'מאל זחאלקה: כן, בבקשה?

אירינה לוית: אנחנו מעמותת אלי"ס, אמהות למען ילדים בסיכון, זו עמותה שמייצגת למעשה מכורים בעיקר מחבר העמים ולמעשה תומכת בכל המשפחה.

אירינה לוית: רציתי לשאול כמה דברים שראיתי במצגת וגם בנושא השיקום, אחד זה בנושא התכנית לעולי חבר העמים.

אירינה לוית: למעשה הזכרת את זה, אבל לא נכנסת לפירוט והיינו רוצים לשמוע קצת יותר, אם אפשר.

אירינה לוית: וגם לגבי אופציות שיקום וטיפול במכורים.

אירינה לוית: זה הוזכר בקטנה, אבל באמת רצינו לראות.

אירינה לוית: .. כמות המכורים הולכת וגדלה, כמות אפשרויות הגמילה והשיקום היא לא משתנה, וגם רצינו לראות איך באמת משלבים את המכורים שכבר סיימו את התהליך של הטיפול והגמילה, איך הם בעצם משתלבים בחברה, האם יש אפשרויות שבהן הם ירכשו מקצוע, באמת ילוו אותם בהמשך.

אירינה לוית: לגבי המתדון, לעמותה שלנו מגיעים מקרים מאוד קשים של מתדון, שלמעשה אנשים שקיבלו מתדון כאשר בעינינו לפחות זה לא היה במקום לתת, אז צריך שיהיו נהלים מאוד נוקשים מי מקבל את המתדון, כי הגיע אלינו מכתב של בחורה בת 20 שכבר מכורה למתדון, למרות שאפשר היה לגמול אותה מהרואין בתהליכי גמילה רגילים.

אירינה לוית: עוד רצינו להזכיר הקמת מרכזים רפואיים לאבחון מחלות.

אירינה לוית: דובר פה כמה פעמים בוועדה לגבי מחלות כפולות למעשה, שאי אפשר לאבחן, שהמכורים לא מגיעים למרכזי טיפול.

אירינה לוית: אם אפשר יהיה להגדיל את כמות המרכזים הרפואיים לאבחון, לבדיקות דם, ושיהיה אפשר... זה קיים היום, צריך רק להגדיל יותר.

אירינה לוית: לא הוזכר שום דבר לגבי בית הדין לענייני סמים שאנחנו מאוד מקדמים את זה וחושבים שזו מטרה ראויה, וזה מוריד את אחוזי הפשיעה, ככה הבנתי מבית הדין לענייני סמים בשלום, מה קורה עם זה ואיפה זה נמצא.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש, היות שאנחנו מתכנסים לסיום וגם חבר הכנסת עמאר רוצה להגיד, אז אני מציע שחבר הכנסת עמאר.

ג'מאל זחאלקה: ..

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שאתה תצטרך להשיב לא רק לה, אלא גם לו.

יאיר גלר: אין בעיה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני חושב שהנקודה של הרשות למלחמה בסמים היא רשות מאוד מאוד חשובה, רשות שעושה עבודה טובה, אני מכיר אותה משיתוף פעולה שעושים עם תנועות הנוער, הכרתי אתכם קודם ואתם מנסים להגיע לכל אוכלוסייה ואוכלוסייה.

חמד עמאר: אבל אני יודע שיש מחסור, דיברתי גם על הנושא איתך וגם עם כולם, במגזר הדרוזי אין אחד שמטפל היום בנושא של מלחמה בסמים ואלכוהול.

חמד עמאר: אני העליתי את זה.

חמד עמאר: .. לא צריך לרשום, כי העליתי לך את הנושא הזה כבר כמה פעמים.

חמד עמאר: ..

חמד עמאר: כבר לפני שלוש שנים העליתי לך את הנושא ועדיין לא קיבלתי.

חמד עמאר: ..

חמד עמאר: אפילו לא יצאתם במכרז ולא הוצאתם את הנושא הזה, כי אתה יודע שיש בעיה ויש עלייה בפשיעה ויש עלייה בשימוש בסמים ויש עלייה בשימוש באלכוהול והכול קשור אחד בשני.

חמד עמאר: אם אנחנו רואים רצח, רק לפני יומיים בחור צעיר בן 21 יצא מהבית, אין לו כלום, רוצחים אותו, טעות בזיהוי.

חמד עמאר: זה מתחבר ל'עיר ללא אלימות', שאני לא יודע איך אתם תובעים את הנושא של 'עיר ללא אלימות, כשיש לי ראש רשות שבאמת הוא לא עבד כמו שצריך, הוא לא הלך והגיש קול קורא, לא מילא את מה שצריך למלא, אבל אתם, כגוף, כמשרד לביטחון פנים, צריכה להיות לכם ראייה, לראות, ביישוב הזה אני חייב מצלמות, יישוב קטן שמסוגלים לרצוח בו 18 איש ולצאת מהיישוב ואף אחד לא ייתפס.

חמד עמאר: אף אחד לא נתפס, עד היום.

ג'מאל זחאלקה: השתמשו בטילים.

חמד עמאר: השתמשו בטילים ואף אחד לא נתפס.

חמד עמאר: זה מדליק לכם נורה אדומה.

חמד עמאר: יש לנו את הפרויקט של 'עיר ללא אלימות', לבוא ולהגיד, אני לא קשור בראש העיר, אני רוצה להציב שם מצלמות, לקשט את כל היישוב במצלמות, אני רוצה להציב את ה'עיר ללא אלימות' ולהתחיל לרוץ.

חמד עמאר: יש המון מקומות.

חמד עמאר: .. ואני יודע, עכשיו הייתי בוועדת כספים, אישרנו תקציב להכנסת עוד 12 יישובים ערביים ל'עיר ללא אלימות', אבל ראיתי את היישובים, ראמה לא מופיע שם.

חמד עמאר: צריך לבדוק, לראות.

חמד עמאר: טוב עושה השר שהוא מכניס את המגזר הערבי.

חמד עמאר: אני מבין שיש לו כמעט 38-40 מתוך ה-90 שהם מהמגזר הערבי, זה טוב מאוד, אבל צריך לבדוק איפה אנחנו צריכים במגזר הערבי ולהכניס, ואני מבקש שתרשום את ראמה.

חמד עמאר: בקשר למשטרה, אני שמעתי אתכם על האכיפה בקיוסקים.

חמד עמאר: אני אומר לך ואמרתי את זה יותר מפעם, ואני חושב שאדוני היושב ראש יודע את זה, במגזר הלא יהודי אין אכיפה לנושא.

חמד עמאר: אם אני היום יורד לאילת ורוצה לקנות אחרי השעה 23:00 שאסור למכור אלכוהול, אף אחד לא ימכור לי, ואם אני אשלח ילד בן 14 לקנות, אף אחד לא ימכור לו.

חמד עמאר: אבל אם אני אסע לשפרעם, שזה היישוב שאני גר בו, גם אחרי 23:00 ימכרו לי וגם לילד בן 12 ימכרו, כי אין אכיפה.

חמד עמאר: ואת הנושא הזה אני מעלה כל פעם, תעשו אכיפה, כי כל הנושא של הקיוסקים במגזר הערבי זה משהו שפתוח 24 שעות.

חמד עמאר: פעם לא היה, היום 24 שעות אתה יכול לקנות אלכוהול ביישובים הערביים, בכל היישובים הערביים, אתה יכול להיכנס באיזה שעה שאתה רוצה, לשפרעם, לטמרה, לסחנין, לעראבה, לטירה, איפה שאתה רוצה, 24 שעות אתה יכול לקנות אלכוהול ואין אכיפה שם ואת הנושא הזה אתם צריכים לבוא ולבדוק ולראות למה אין אכיפה, למה אתם לא מנסים יחידה שם ולמנוע את.

חמד עמאר: .. כל כתוצאה משתייה, נסיעה ברכב, השתוללות בלילה, תאונה, הרוגים.

חמד עמאר: זה מה שקורה וזה בדיוק מה שאתם צריכים לעשות, כמשטרה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש נגע בנקודה חשובה מאוד, הגמילה.

חמד עמאר: הרי אתה אמרת על 50% שנכנסים אלינו, אל ה---

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, אתה יודע מה השאלה, השאלה האם יותר אנשים נכנסים לעולם הסמים כשהם נכנסים לבית סוהר, או יותר אנשים יוצאים ממנו?

ג'מאל זחאלקה: האינטואיציה שלי אומרת, ויש לי אינטואיציה בריאה, אני חושב, שיותר אנשים נכנסים דווקא.

ג'מאל זחאלקה: זה לא באשמתך, כי הם נתקלים, אתה מכניס אדם מן היישוב עם עברייני סמים והוא נגרר.

נתן פז: הסטטיסטיקה מצביעה על זה שרוב הנרקומנים, המכורים מה שנקרא, מגיעים מכורים, והם משפיעים על פשיעה אחת משמעית, הם עברייני הרכוש.

נתן פז: נרקומן שצריך את הסם הולך לפרוץ, רוב עבירות הרכוש זה אותם נרקומנים, הם נעצרים, חוזרים, זה סבב.

נתן פז: אחרי כמה תיקים, איחוד תיקים, הוא הולך לשבת במאסר של שנה-שנתיים.

חמד עמאר: האם יש מחסור בסמים בתוך בתי הסוהר?

נתן פז: אני אבוא ואגיד לך, קודם כל אין תשובה מדעית---

חמד עמאר: אם יש מחסור, צריך לטפל בזה, אם אין מחסור, אז באמת אנחנו ב---

ג'מאל זחאלקה: בבעיה.

נתן פז: חבר הכנסת עמאר, אין תשובה חד משמעית לכמה סמים יש וכמה היקפים.

נתן פז: כמו שמשטרת ישראל לא יכולה להגיד לך כמה סמים יש בישראל בזמן נתון, אבל רוב האנשים---

חמד עמאר: אבל אתה יכול לדעת, כי אתה יותר במעקב ממשטרת ישראל, יש לך400, 500, 600 אסירים בתוך בית הסוהר, אתה רואה.

נתן פז: 24,000.

חמד עמאר: לא, אני אומר בתוך בית הסוהר עצמו, אז אתה יכול לדעת ולראות ולהרגיש אם יש לך מחסור או אין לך מחסור.

נתן פז: אני בא ואומר, אמרתי מקודם גם חד משמעית, יש ירידה בהיקפי הסמים, רואים את המצוקה.

נתן פז: אם אתה רואה אנשים שרגילים לצרוך הרואין מתחילים לסחור בכדורים רפואיים או בתחליפי סם, זה מצביע על מצוקה.

חמד עמאר: זה מראה שיש מחסור.

נתן פז: עדיין, איפה שיש ביקוש, צריך להגיד את זה.

נתן פז: .. אין בית סוהר, תעיר אותי ב-2:00 בלילה, תגיד לי בית סוהר בלי סמים ואמל"ח, אני אגיד לך עזוב, אין דבר כזה.

נתן פז: לא קיים דבר כזה, גם אם מאוד מאוד נרצה מחר שלא יהיו סמים בבתי סוהר, לא יהיה.

נתן פז: לא קיים דבר כזה, יושבים שם נרקומנים, רמת הפיקוח שלנו היא מאוד מאוד גבוהה ביחס למה שקורה בחוץ, הם יעשו, בכל דרך יכניסו סמים, אמר היושב ראש שהוא מכיר, לא כולם רוצים להיגמל.

נתן פז: בואו נשים את הדברים על השולחן, אתה מדבר איתי על עבירות בתוך מגזרים מסוימים, אני אומר לך שאני מסכים לחלוטין עם מה שאתה אומר ואני אומר עוד דבר, זו עבירת חשיפה, צריך לחשוף את המידע, צריך לחשוף את הפעילות, צריך מתלונן, לא יהיה מתלונן, לא תהיה אכיפה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שאנחנו נקדיש ישיבה מיוחדת לבתי סוהר, אבל פעם בבתי סוהר הייתה איזה שהיא הערכה של רמת המסוכנות של העבריינים והיו מספר דרגות באגפים השונים, כלומר כאן יושבים העבריינים הקשים, האלימים, סוחרי הסמים, פה יושבים האנשים ככה, ושם בסוף זה בני נוער או אנשים שיש סיכוי לעבוד איתם.

ג'מאל זחאלקה: כלומר מערך העבודה בבית הסוהר, אני חושב שהוא חשוב מאין כמוהו כי יש לך ביד אלפי אנשים שמשתמשים בסמים, השאלה מה אתה עושה איתם היא שאלה גדולה מאוד, ואני חושב שעל זה צריך לתת את הדעת ויכול להיות.

ג'מאל זחאלקה: ..

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שתגיד 'אנחנו עשינו ועושים ככה ואין תוצאות', אני לא רוצה שגם יבוזבז כסף לריק, אבל צריך לחשוב איך עושים את זה.

נתן פז: אני יודעים להגיד שאנחנו לא טופחים לעצמנו על השכם, יש עוד הרבה עבודה ברמת יעילות, גם אם הצלנו 10% או 14% והוצאנו אותם מהמעגל, זו הצלחה חד משמעית טובה.

נתן פז: זה לא לבד, אגב.

חמד עמאר: אם יש לך10% או 14% של אנשים ש---

ג'מאל זחאלקה: אתה לא מתחיל את ה-10%-14%---

נתן פז: יש גם משפחות.

ג'מאל זחאלקה: לא רק המשפחות, ההוא יהיה סוחר סמים, אתה הצלת אלפי אנשים.

ג'מאל זחאלקה: כל אחד שאתה גמלת אותו והוצאת אותו מהעולם הזה, הוא יכול היה לגייס עוד 50 אנשים בסביבתו ל---

נתן פז: יש, בסיכום, שני מישורים, האכיפה, אני אומר לך, בראייה שלי, ככל שאני נותן יותר תיקים לעברייני סמים, אני לא עושה את ההבחנה, משתמש/לא משתמש, סוחר/לא סוחר, למשתמש אני אוציא את הכדאיות להשתמש בתוך בית סוהר.

נתן פז: אתה רוצה עזרה?

נתן פז: יש חבל הצלה שנקרא גמילה, חבל הצלה שנקרא טיפול.

נתן פז: ככל שיהיו יותר תיקים ויש עלייה בכמות התיקים, אפשר לבחון את זה, ובמקביל לתת מענה לטיפול ולשיקום, 14% זה לא משהו מבוטל.

יאיר גלר: אני אעשה את זה מאוד בקיצור.

יאיר גלר: קודם כל הנושא של גמילה, אין בעיה של גמילה במדינת ישראל, מי שמוכן להיגמל היום ואומר 'אני מוכן', נכנס מחר בבוקר לגמילה או היום בלילה.

יאיר גלר: אין דבר כזה, יש אגב לחבר העמים מתקן גמילה שלהם בבת ים, מיוחד, רנסנס, מתוקצב על ידי הרשות.

ג'מאל זחאלקה: אני רושם את הצהרתך.

יאיר גלר: חד משמעית.

ג'מאל זחאלקה: אתה אומר אין בעיה של גמילה, שאלתי היא על גמילה זמינה, אתה תיקח מישהו משפרעם, אתה תגיד לו 'לך תיגמל באילת'.

יאיר גלר: לא, אנחנו לא עושים את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע על מה אני מדבר, אבל אני אבדוק את הנושא הזה.

יאיר גלר: בוודאי, אין שום בעיה.

יאיר גלר: זה מפוזר, אין שום בעיה של גמילה.

יאיר גלר: הדבר השני, הנושא של מתבגרים בעלייה.

יאיר גלר: אני מניח שזו תכנית מניעה שאת מכירה, המשרד לקליטת עלייה מפעיל אותה והשנה עשינו עוד מהלך אחד לגבי פנימיות לנוער בסיכון שחלק גדול מהם אלה נערים מחבר העמים, הרבה יותר מאשר אחרים.

יאיר גלר: גם לשם, הרבה מאוד פנימיות, נדמה לי שמונה פנימיות שמתחילות לפעול, אבל אל תתפסי אותי במספר.

יאיר גלר: גם שם, אני אומר, זה ממוקד לנוער בעיקר שרובו עולי חבר העמים.

חמד עמאר: גם האתיופים נכנסים בתמונה הזו?

חמד עמאר: כי שמעתי שיש עלייה דרסטית שם בכל הנושא של ה---

יאיר גלר: כן, אותו דבר.

יאיר גלר: הנושא של הפנימיות, התחלנו אותו ב-2011, גם עם משרד הרווחה וגם עם משרד החינוך, המינהל לחינוך התיישבותי, ובשני המקומות האלה מתרכז נוער שהוא צורך סמים ואלכוהול הרבה יותר.

יאיר גלר: הדבר השלישי, בית דין לענייני סמים.

יאיר גלר: יש התנגדות של בתי המשפט להרחיב את הפרויקט הזה, מעבר לתל אביב.

יאיר גלר: היינו אצל מנהל בתי המשפט, משה גל, ועל מנת ליצור בית דין ייחודי, כמו תנועה, כמו כלכלי, כמו בית דין לעבודה או דברים אחרים, מסתבר שזה מהלך שסיכוייו כנראה בין נמוכים לבין אפסיים ועל כן הוא אמר, אנחנו מאשרים לכם להמשיך את בית הדין בתל אביב, אנחנו אצל השופטת זיוה הרמן ממש עוד כמה ימים, ננסה להרחיב אותו בתל אביב, כי שם יש הסכמה שנמשיך להפעיל אותו כבית דין לסמים.

יאיר גלר: אנחנו חושבים שזה מכשיר נהדר, חשוב מאוד, חיוני, ואין ספק שאם זיוה---

ג'מאל זחאלקה: זה היה פיילוט?

יאיר גלר: כן, זה פיילוט, הוא עדיין מוגדר כפיילוט.

יאיר גלר: זו אחת הבעיות.

יאיר גלר: משום שבתי המשפט לא רוצים לפתוח נתיב חדש.

יאיר גלר: ..

יאיר גלר: המחקר כמובן מראה שבכל העולם זה דבר מאוד מוצלח, יש את זה באוסטרליה ובארצות הברית, בקנדה, יש את זה בהרבה מאוד מקומות, עם הצלחה.

יאיר גלר: גם במדינת ישראל, אלה שהיו שם יחד עם משרד הרווחה זה מופעל, בסך הכול הייתה הצלחה גדולה.

יאיר גלר: אם זה ימשיך לגדול בתל אביב, מה טוב, בכל מקרה גם השופט גל מתחלף ממש בימים אלה, אנחנו מחכים למעשה לשופט הבא והוא גם הסביר לנו שזה קשור לנשיא בית המשפט העליון ואנחנו מקווים שאם נשיא בית המשפט העליון החדש, שיהיה כנראה השופט גרוניס, נצליח להגדיל ולפתח את הפרויקט.

יאיר גלר: מבחינתנו אנחנו מאוד רוצים לעשות את זה.

יאיר גלר: חד משמעי, הפרויקט הוא טוב והוא מוצלח.

יאיר גלר: מלה וחצי, אדוני, אתה נכנסת קצת באיחור, אנחנו נכנסים השנה לעוד 11 יישובים---

חמד עמאר: הלכתי לאשר לכם את ההעברה הכספית, בגלל זה באתי באיחור.

יאיר גלר: אני יודע ותודה רבה, הבנתי שיש שם איזה בעיה עם המגזר החרדי ו'עיר ללא אלימות', עוד לא ירדתי לסוף העניין, אבל בסוף אני רק רוצה לשאול את השאלה אבל אני משאיר את זה לאחרי הישיבה.

יאיר גלר: בכל מקרה אנחנו מתחילים פעילות בעוד 11 יישובים.

יאיר גלר: אני מניח שאנחנו נצטרך גם הגדלה גם של מי שיושב למעלה ומפעיל אותם, משום שזה הופך להיות, ודיבר על כך כבר המשנה למנכ"ל של המשרד לביטחון פנים, הרבה מעבר לפרופורציה של האוכלוסייה, זאת אומרת מספר היישובים שאנחנו נבצע בהם פעילות, אז כנראה השנה, בהנחה שכל זה אכן יקרה, שגם תכנית ברוורמן וגם התקציבים האחרים, אנחנו בהחלט נצטרך מנחה נוסף לא יהודי ואני מניח שאז נוכל לבוא בדברים.

ג'מאל זחאלקה: טוב.

ג'מאל זחאלקה: אני מאוד מודה לכם.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לסכם את הישיבה בקצרה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו שמענו ורשמנו בפנינו את הסקירה ותכנית העבודה של הרשות למלחמה בסמים לשנת 2012.

ג'מאל זחאלקה: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי המשימות של הרשות ומילוי המשימות האלה תוך דגש על התוצאות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב ומבקש שהרשות תביא לנו תוצאות ולא דוחות פעילות.

יאיר גלר: אין שום בעיה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים שגם הוועדה וגם הרשות וגם המשרד לביטחון פנים יזהה את אותם יישובים שיש בהם רמה גבוהה של אלימות ורמה גבוהה של שימוש בסמים והוא, וכך אמר חבר הכנסת עמאר ואני מזדהה איתו לחלוטין, לא יחכה ש...

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מדברים על התושבים, לא מעניין אותי ראש העיר, מעניין אותי האזרחים ואני חושב שגם הרשות וגם המשרד לא פועל דרך ראשי הערים, מולו עומד האזרח, לא עומד...

ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שצריך לעשות את זה, במיוחד באותם מוקדים קשים.

ג'מאל זחאלקה: אי אפשר, יש מקומות שאסור להזניח, יש דברים שאומרים יחכה עוד שנה, אבל יש דברים שלא יחכה.

ג'מאל זחאלקה: היישוב ראמה הוא דוגמה מובהקת לכך.

ג'מאל זחאלקה: יש מספר יישובים אחרים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: הוועדה תקיים ישיבה מיוחדת בעניין בתי סוהר וסמים בבתי סוהר ותכניות השיקום וכיצד לפעול למען כך שלצמצם את ממדי השימוש בסמים וסחר בסמים בתוך בית הסוהר וכך שכמה שייצאו אנשים יותר נקיים מתוך שירות בתי הסוהר, זה אומר להרחיב גמילה ולהרחיב תכניות ולהשקיע גם בנושא הזה ובליווי אחר כך.

ג'מאל זחאלקה: זה רווח נטו, הדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מברכים את משרד החינוך על פעילותו הענפה בנושא שימוש בסמים.

ג'מאל זחאלקה: אני מבין שהפריסה של ההרצאות בנושא סמים והמודעות להם היא חשובה ביותר כי המודעות היא לא רק מדברת על אותם אנשים שהולכים להשתמש אלא על כך שבתוך בני נוער, אם נוצרת איזה שהיא מודעות, אם בכיתה של 40 ילדים נכנסת מודעות, אז אם אחד משתמש אז יש 30 שמסתכלים עליו ויכולים גם לזהות.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לראות את אתר האינטרנט של הרשות פועל מהר, כדי שיהיה עזר גם למשתמשים שרוצים לצאת וגם למשפחות.

ג'מאל זחאלקה: אני מייחס חשיבות גדולה מאוד לכך שתהיה מודעות, כי אני יודע, גם מתוך מקצועי לשעבר, של הורים שמזהים דברים מסוימים אצל הילדים והם לא יודעים לאן לפנות ויכול להיות, אני חושב שצריך לעשות קמפיין, נתקלת במשהו חשוד בנושא סמים, אתה יכול לברר דרך אתר האינטרנט, או הקו החם.

יאיר גלר: הקו החם.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אז אני חושב שצריכה להיות מודעות, אין מודעות לזה.

ג'מאל זחאלקה: משפחה שרואה, חושדת שהבן שלה, לדוגמה, הוא חוזר כל פעם ב-2:00 בלילה, הולך לישון, לא רוצה לקום בבוקר, מתלונן על סחרחורת, כל מיני סימנים, והאבא של זה פרופסור באוניברסיטה בבית ספר לרוקחות והוא בא אליי עם כדור, הוא אומר לי, 'ראיתי בחדר של הילד שהיה עם החברה, מה הם עשו שם?'

יאיר גלר: אופטלגין.

ג'מאל זחאלקה: לא, זה לא אופטלגין, זה היה לקסטיב.

ג'מאל זחאלקה: אבל אני חושב שהעניין הזה גם יכול לעזור הרבה בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: זהו, בעצם, אני מברך אתכם, דרך צלחה ואני מקווה שהפנייה שלנו תמצא אוזן קשבת גם אצל ראש הממשלה, בהגדלת תקציבים ייעודיים, מיוחדים, למלחמה בסמים ובפשיעה ובאלימות בסקטור הערבי, שם היא משתוללת, צריך לרסן אותה, ואני עכשיו רק הייתי מודע לכך שגם חלק מהמאמץ צריך להיות מופנה כלפי שירות בתי הסוהר, שגם שם צריך להגביר את הפעילות הזאת.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה לכולכם.