ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 727, 2012-01-24 10:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום דיווח שר התמ"ת על מדיניות ותוכניות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לניצול תקציב שנת 2011.

כרמל שאמה-הכהן: מכבדים אותנו בישיבה כבוד השר שלום שמחון, המנכ"ל שרון קדמי, מנהל מרכז ההשקעות מר חזי צאיג, המדען הראשי ומנהל האגף לסחר חוץ – ויסלחו לי כל הפונקציונרים האחרים.

כרמל שאמה-הכהן: תציגו אותם ונשמח שהם ידברו.

כרמל שאמה-הכהן: כבוד השר, אני חושב שהמשרד שלך, יחד עם משרדים כלכליים אחרים, נקלע לסערה חברתית-כלכלית שפקדה את מדינת ישראל והתעוררה בקיץ האחרון.

כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים, שבין היתר, דנו בהם יחד אתכם עוד לפני כן בכנסת, במהלך המחאה.

כרמל שאמה-הכהן: המחאה אמנם נמצאת כרגע במצב לא ברור, אבל המחויבות שלנו היא להמשיך לטפל בכשלים ובעיוותים שהיא הצביעה עליהם.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שמדינת ישראל היא מדינה שפורצת דרך בהמון תחומים.

כרמל שאמה-הכהן: יש לנו כלכלה מפותחת, אפילו במאה ה-21, אבל רמת התחרות שלנו היא בערך של המאה ה-19.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, עם כל ההתפתחות הטכנולוגית ועם ההתפתחות החברתית, עדיין רמת התחרות - מהבסיס של השוואת מחירים, דרך הריכוזיות - היא של משקים מאוד עתיקים, לא של משק שנפתח, מאיץ פעילות ורוצה להתקדם.

כרמל שאמה-הכהן: לכן הנתון של מחלקת המחקר של הכנסת, שמצביע שמחירי המזון – שזה דבר מאוד בסיסי אחרי קורת גג - עלו ריאלית משנת 2005 ועד מאי 2011 בשיעור הגבוה ביותר במדינות שנסקרו ולכן יש צורך בהגברת התחרות, צמצום הריכוזיות, הורדת המכסים, שדיברת עליהם השבוע.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב ששמעתי אותך אומר שמדינת ישראל נרדמה בשמירה בעניין של יוקר המחיה והתחרות.

כרמל שאמה-הכהן: זה נכון, אבל אני לא בטוח שהתעוררנו לגמרי.

כרמל שאמה-הכהן: גם בקצב שאנחנו מתנהלים בכנסת ובממשלה, הדברים עוברים ואוטוטו אולי כבר נגיע לבחירות ותהיה ממשלה חדשה.

כרמל שאמה-הכהן: למעט מה שהובלנו בתחום המיסוי, בתחום התחרות ובתחום של יוקר המחיה, עוד לא הבאנו בשורות אמיתיות לציבור ואנחנו מחויבים לכך.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, בדוח טרכטנברג יש המון פרקים שמתייחסים לפעילות של משרדך.

כרמל שאמה-הכהן: יש פרק די מרכזי על מכון התקנים, היינו רוצים לשמוע את העמדה שלך בעניין, את עמדת המשרד – איך אתם רואים את המשך הדרך, את יישום המסקנות.

כרמל שאמה-הכהן: היו דיונים בוועדה לגבי עסקים קטנים ובינוניים, לגבי מצוקת האשראי שלהם, אפליית האשראי שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: במדינת ישראל הפרופורציה בהקצאת האשראי לגדולים לקטנים והבינוניים היא חסרת תקדים בעולם המפותח.

כרמל שאמה-הכהן: אין פרופורציה, לא למשקל שלהם בתמ"ג ולא למחזור הפעילות שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים שמונעים תחרות והם גם מעכבי צמחיה.

כרמל שאמה-הכהן: אדם, מעבר ליוזמה ולכישרון, צריך הון כדי להתקדם.

כרמל שאמה-הכהן: כל מפעל קטן ובינוני שרוצה להתפתח ולהתמודד מול הגדולים באמת – שזה עוד מאבק בריכוזיות - צריך הון.

כרמל שאמה-הכהן: זה בדרך כלל לא הון שהוא חסך ממשכורות או מהדרך הקצרה שלו בחיים, אלא זה הון שבא ממערכת, שהיום היא די סגורה וריכוזית.

כרמל שאמה-הכהן: לכן הקרנות שאתם הצהרתם עליהן, קרנות המינוף וקרנות האשראי, הן דבר מבורך אבל צריך לבחון עד כמה הן מתקנות את העיוות הזה.

כרמל שאמה-הכהן: היום, מיד אחרי הישיבה הזאת, הגשת לנו הצעת חוק, שאני חושב שהיא מאוד חשובה, וזה הנושא של העיצומים מנהליים בנושא של ההגבלים העסקיים.

כרמל שאמה-הכהן: סיכמנו שהנושא הזה יקודם בצורה מהירה לאור חשיבות העניין.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות אפילו שנגמור את זה יותר מהר ממה שאתה חושב.

שלום שמחון: היום.

כרמל שאמה-הכהן: היום אתה רוצה?

כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי שאתה חושב שזה יהיה עד כדי כך מהר, אבל לא התחייבנו שלא.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, יש תופעת רוחב שהיינו רוצים לשמוע את התייחסותך אליה, בתור שר בממשלה, של משרדים שמפריטים המון משימות למיקור חוץ.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם המשרד שלך נוקט בצעדים במישור הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלך, איך אתה רואה את הדברים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: אלה הנקודות העיקריות.

כרמל שאמה-הכהן: כמובן, שמענו על ההסכמה שלך עם האוצר לגבי הורדת מכסים במוצרי המזון.

כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה דיברה על כך וכמובן על האיזון הנדרש לגבי הגנה על התעשייה והייצור המקומי.

כרמל שאמה-הכהן: ברור לנו שאי-אפשר לאכול את העוגה ושתישאר שלמה לגמרי, אבל מה שמטריד אותי באמירה שיוחסה לך, והייתי רוצה לשמוע הבהרה, זה אלמנט הזמן.

כרמל שאמה-הכהן: דיברת על כך שיש הסכמה, אבל מישור הזמן עוד לא הוסכם.

כרמל שאמה-הכהן: מה הפערים בזמנים ולאן אתה מכוון?

כרמל שאמה-הכהן: אלה בערך הנקודות שאני רואה שהוועדה תרצה לשמוע ממך.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, אחרי שאתה והמנכ"ל תציגו את הדברים חברי הכנסת ישאלו את השאלות שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, זכות הדיבור שלך.

שלום שמחון: תודה, אדוני יושב ראש ועדת הכלכלה על ההזדמנות לאפשר למשרד התמ"ת להציג את תחומי פעולתו כאן בוועדה.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה היא הוועדה המרכזית להנעת תהליכי צמיחה במשק הישראלי.

שלום שמחון: אני שמח שככל שחולף הזמן מתייצבת פה תפיסת עבודה ותפיסת עולם שהחשיבות להניע את המשק הישראלי באמצעות כלים שמושגים כאן, בתוך הוועדה, הופכת להיות יותר ויותר חשובה, לא רק בהעלאת נושאים לסדר היום אלא גם בקידום הצעות חקיקה, תקנות ואפשרות להציג את נושאי הפעולה של המשרדים השונים.

שלום שמחון: משרד התמ"ת הוא משרד שסמוך בעיקר על שולחנה של ועדת הכלכלה.

שלום שמחון: מבחינת המשרד זה כלי עבודה מרכזי, והייתי אומר שאם ועדת הכלכלה רוצה שמשרד התמ"ת לא יעבוד אז הוא לא יעבוד.

שלום שמחון: לשמחתי, בתקופת כהונתך זה לא מה שקורה, קורה בדיוק ההיפך, ואני שמח על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל גם עם הוועדה וגם עם צוות הוועדה בקידום נושאים שעומדים על סדר היום.

שלום שמחון: משרד התמ"ת הוא המשרד הכלכלי-חברתי שבאמצעותו הממשלה מבצעת את המדיניות הכלכלית שלה, בצד משרדים אחרים כמובן.

שלום שמחון: אבל המדיניות הכלכלית-חברתית, בסופו של יום, מובלת דרך משרד התמ"ת בשורה ארוכה של נושאים, שהזכרת, שנסקור אותם ונפרט אותם.

שלום שמחון: מראש החלטנו שלצד ההצגה של המנכ"ל תהיה אפשרות לבעלי התפקידים המרכזיים במשרד לדבר.

שלום שמחון: אני חושב שזה הרבה יותר חשוב לשמוע אותם, את הנושאים שהם עוסקים בהם, את המצוקות שהם מטפלים בהן.

שלום שמחון: זה כלי חשוב, כי מתוך שיח העבודה הזה אפשר לייצר שיתוף פעולה הרבה יותר פורה ולקדם הרבה יותר נושאים.

שלום שמחון: אין ספק שהמשרד בראשותי נקלע בשנה האחרונה לצומת מאוד חשוב, בעיקר בעקבות דוח טרכטנברג, שמאפשר לממשלה ולמשרד התמ"ת, כמשרד מבצע, להוביל שורה ארוכה של נושאים שעומדים על סדר היום.

שלום שמחון: הנושאים האלה מובאים בדוח טרכטנברג, שכמו שאמרתי תמיד, זה לא ספר התנ"ך, אבל יחד עם זאת לאורו אנחנו פועלים ומשתדלים להגיע להבנות, ככל הניתן, מול משרד האוצר.

שלום שמחון: בעיקרון, אין לנו הרבה ויכוחים עם משרד האוצר.

שלום שמחון: יש לנו ויכוחים על הדרך, אין לנו ויכוחים על המהות.

שלום שמחון: אנחנו חושבים שלהניע תחרות במשק הישראלי זה גורם מאוד חשוב לצרכן הישראלי.

שלום שמחון: השאלה, בכל המרכיבים שהזכרת, היא משך הזמן, כי האיזונים שנמצאים בתוך משרד התמ"ת הם איזונים מאוד רגישים, שלוקחים בחשבון גם את התעשייה המקומית, גם את שוק העבודה בישראל, גם את מקומות העבודה בפריפריה, גם יצירת מקומות עבודה חדשים.

שלום שמחון: אין כלי שאפשר לומר שבמטה של קסם פותח את היבוא, מעסיק עובדים והכול נע קדימה.

שלום שמחון: אנחנו צריכים לדעת לשמור על האיזונים הנכונים כדי לא לשפוך את התינוק עם המים.

שלום שמחון: זה קורה כמעט בכל מרחב הנושאים שאנחנו עוסקים בהם.

שלום שמחון: הנושא של הנכסים הוא נושא חשוב ובאמת משך הזמן מאוד מטריד את משרד התמ"ת.

שלום שמחון: אנחנו חושבים שהמהלך הזה צריך לקרות באופן הדרגתי, מושכל.

שלום שמחון: יש מהלכים גדולים בתוך המשק הישראלי, של מעבר מפעלים לפריפריה ויצירת מקומות עבודה.

שלום שמחון: חלק מהמפעלים המדוברים הם מפעלי מזון מעובד מאוד רגישים, שמייצרים הרבה מאוד מקומות עבודה.

שלום שמחון: גם כאזרח, גם כחבר כנסת וגם כחבר ממשלה אני בהחלט יכול להגיד שהנושא של התעסוקה מאוד מטריד.

שלום שמחון: אנחנו אמנם נמצאים באבטלה נמוכה באופן יחסי למדינות המערב, אבל זה דבר שיכול להתהפך בן לילה.

שלום שמחון: לכן, בבואנו לשקול את השיקולים הוויכוח הוא לא בינינו לבין משרד האוצר על הכיוון, על יצירת התחרות במשק.

שלום שמחון: הוא בעיקר על היכולת לשמור על האיזונים, תוך הגנה על התעשייה המקומית וגם על מקומות העבודה.

שלום שמחון: זה, לכאורה, מייצר מצב שמשרד התמ"ת הוא כאילו משרד שבולם תהליכים כלכליים במשק.

שלום שמחון: זה לא נכון.

שלום שמחון: הזכרת פה את מכון התקנים, אנחנו לא חושבים שלא צריך לבצע שינויים במכון התקנים.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבעתי עמדה לגבי מכון התקנים.

כרמל שאמה-הכהן: רציתי לשמוע את עמדתך.

שלום שמחון: אני אומר את עמדתי כפי שאני קורא אותה בעיתונים.

שלום שמחון: אני קורא בעיתונים ששמחון הוא הבלם.

שלום שמחון: אז אני אומר כבר שאני לא בלם לשום דבר.

שלום שמחון: זה לא שאני לא חושב שמכון התקנים לא צריך לעבור שינויים, התייעלות ולהתייחס למציאות החדשה במשק.

שלום שמחון: נשמע אחר כך כמה דברים על הנושא הזה.

שלום שמחון: אנחנו בעד התייעלות, אבל התייעלות מושכלת לא התייעלות שחושבת שבמדינת ישראל קיים משק של ג'ונגל ואפשר לעשות מה שרוצים.

שלום שמחון: נושא נוסף שעלה על סדר היום בימים האחרונים הוא הנושא של היטלי סחר.

שלום שמחון: גם כאן לכאורה מוצג כאילו יש איזה שריף במשרד התמ"ת, שכל מה שמעניין אותו זה לשמור על המונופולים, להגן על התעשייה המקומית ולהטיל היטלי סחר.

שלום שמחון: אני רוצה שפעם אחת נגיד את האמת, אדוני יושב ראש הוועדה, מדינת ישראל בתחתית הטבלה בהטלת היטלי סחר, אנחנו בין המדינות האחרונות בעולם.

שלום שמחון: מדינות שאנחנו סוחרים אתן בקנה מידה גדול, כמו ארצות-הברית, כמו מדינות אירופה.

שלום שמחון: טורקיה, שהסחר בינינו לבינה עלה בעשרות אחוזים בשנה האחרונה, באופן דרמטי, למרות המצב המדיני הרגיש, הטילה למעלה מ-20 היטלי סחר.

שלום שמחון: מדינת ישראל בתקופה המקבילה הטילה שניים, ושר האוצר לא חתם עליהם מתוך כוונה להגן, בין היתר, גם על העובדים.

שלום שמחון: זה כלי שאני לא חושב שאפשר להתעלם ממנו.

שלום שמחון: אנחנו לא נמצאים במקום שבו יש בלמים.

שלום שמחון: מצד שני, פתיחת המשק לתחרות היא מאוד חשובה.

שלום שמחון: פתיחה לייבוא מתחרה גורמת גם לתעשייה להתייעל.

שלום שמחון: אנחנו בהחלט רואים נכון את היכולת שלנו להוביל תהליכים שיובילו את מהלכי הצמיחה במשק.

שלום שמחון: זה נעשה באמצעות הרבה מאוד כלים.

שלום שמחון: גם במרכז ההשקעות יש תנופה מאוד גדולה של מעבר תעשייה לפריפריה.

שלום שמחון: הקרב שלנו בסופו של יום הוא כמעט על כל מקום עבודה.

שלום שמחון: אנחנו בהחלט מתעקשים להביא לאזורי הפריפריה תעשייה.

שלום שמחון: הקרב שלנו מול ענקית השבבים "אינטל" הוא קרב חזק, מכיוון שאנחנו חושבים שהיא צריכה לפתוח מפעל גם בצפון הארץ ולא רק בדרום ולייצר יותר מקומות עבודה.

שלום שמחון: לא מדובר בהשקעה קטנה, לא בכל יום מדינת ישראל גורמת לחברה רב-לאומית להשקיע 20 מיליארד שקל.

שלום שמחון: זה לא דבר שקורה במקרה.

ישראל אייכלר: אדוני השר, בדרום טוענים שגם אלה שעובדים במפעל שם רובים באים מהמרכז.

חזי צאיג: זה נתון לא נכון.

חזי צאיג: בדקנו את זה, מעל 85% גרים באשקלון ודרומה.

ישראל אייכלר: שמעתי את הטענה הזאת שם.

כרמל שאמה-הכהן: יש גם כאלה שבאים מהמרכז.

חמד עמאר: יש גם כאלה שבאים מהצפון.

שלום שמחון: בהנחה שאינטל תחליט לבצע את ההשקעה הבאה שלה בישראל, היקף ההשקעה יעמוד על למעלה מ-20 מיליארד שקל, והוא יוסיף לאזור הדרום למעלה מ-2,000 עובדים, מעבר למעגלים הנוספים.

שלום שמחון: זה נכון שאנחנו מתעקשים על זה שגם באזור הצפון ייפתח מפעל נוסף של אינטל.

שלום שמחון: אני שמח ששר האוצר נמצא בחו"ל כרגע, בין היתר כדי לסיים תהליכים שהתחלנו אותם לפני זמן, אבל זה לא יהיה המפעל היחיד שייפתח באזור הדרום.

שלום שמחון: "סודה סטרים" הגישה את הבקשה שלה, היא רוכשת את הקרקע בימים האלו וזה עוד 1,000 מקומות עבודה.

שלום שמחון: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים להניע תהליכים.

שלום שמחון: העובדה שמדינת ישראל מובילה בתחום המדען הראשי היא עובדה, אבל גם הדבר הזה נשחק.

שלום שמחון: בסופו של יום זה מנוע צמיחה מרכזי, והוא נשחק לאורך זמן.

שלום שמחון: אני מאוד מקווה שנגיע עם משרד האוצר להבנות להגדלת תקציב המדען הראשי, אבל נכון לרגע זה אנחנו הולכים ומאבדים את מעמדנו.

כרמל שאמה-הכהן: על איזה סדר גודל של הגדלה מדובר?

שלום שמחון: אנחנו זקוקים במדען הראשי לסדר גודל של מאות מיליוני שקלים בכל אחת מהשנים הקרובות, מעבר למה שיש כרגע בתקציב.

שלום שמחון: המדען הראשי אמנם עובד 24 שעות ביממה, אבל הוא בעצם מסיים עבודתו בכל שנה באזור חודש אפריל.

שלום שמחון: זאת אומרת, ההיקפים הם היקפים ענקיים.

שלום שמחון: באשר לעניין של הפרטת השירותים – אני לא מכיר שירות שהפרטנו.

שלום שמחון: בהחלט יש מאמץ גדול למקד את הנושא של החרדים, את הנושא של המיעוטים ואת הנושא של אנשים עם מוגבלויות לכניסה לעולם העבודה.

שלום שמחון: שם נמצא העתיד של מדינת ישראל.

שלום שמחון: אם לא נדע להגדיל את היקפי המשתתפים בשוק העבודה עד שנת 2020 בהיקפים שהממשלה החליטה עליהם אז אנחנו יכולים להיות בבעיית צניחה, לא בבעיית צמיחה.

שלום שמחון: אנחנו עושים מאמצים גדולים, וכדי לבצע את המאמצים האלו אנחנו פותחים מרכזי תעסוקה גם במרכזי המיעוטים, גם בירושלים וגם בערים נוספות ברחבי הארץ, כדי לנגוע באותם אנשים שלא מגיעים לשירות התעסוקה.

שלום שמחון: הם לא מגיעים לשם, לא מבלים שם, לא נמצאים שם, הם לא יודעים מהקיום של הדבר הזה.

שלום שמחון: אנחנו מנסים להגיע אליהם בכל דרך כדי לשלב אותם בעולם העבודה ולפתוח בפניהם אפשרויות של הכשרה וכניסה לעבודה.

שלום שמחון: זה נכון ששירות התעסוקה צריך להיות חלק מהעניין ואנחנו מקווים לשלב גם את שירות התעסוקה בנושא שהוא לא עסק בו קודם, כי אם לא יגיע אליו מישהו אז הוא לא יהיה שם.

שלום שמחון: על כל פנים, בכל סדרת הנושאים שמובלים, בעיקר בשנה האחרונה, אנחנו מנסים למקד את ההגעה בסופו של יום לצרכן.

שלום שמחון: הקמנו מטה צרכני, שמאגד בתוכו את כל הגופים הצרכניים שכפופים או עובדים מול משרד התמ"ת, גם את הממונה על ההגבלים העסקיים, גם את הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן וגם את המועצה לצרכנות.

שלום שמחון: אני יודע שהתקיים פה דיון בשבוע החולף לגבי הרשות לסחר הוגן ואני בהחלט מברך על הדיון הזה ועל היכולות שלנו.

שלום שמחון: זה חלק מהמהלכים שאנחנו נמצאים בהם מול משרד האוצר.

שלום שמחון: בסופו של דבר הממשלה, בעקבות דוח טרכטנברג, תוסיף מיליארדי שקלים בשנים הבאות לפעילות של משרד התמ"ת בכל מכלול הנושאים, כולל ביכולת של משרד התמ"ת לבצע את השינויים, שחלקם קשור לפתיחת המשק לייבוא ואת הגדלת תקציבי המדען הראשי ומרכז ההשקעות, מתוך כוונה לייצר יותר מקומות עבודה ולהבטיח את עתידה של מדינת ישראל ברמה הכלכלית.

שלום שמחון: נושא אחרון, אדוני היושב ראש, שאני חושב שצריך להקדיש לו ישיבה נפרדת, הוא הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים.

שלום שמחון: אני חושב שנגעת בנקודת האמת – הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים הוא מרכיב חשוב מאוד בכלכלה של מדינת ישראל, הוא מרכיב חשוב מאוד בכלכלה של כל מדינות העולם.

שלום שמחון: זה סקטור שצריך לדחוף אותו קדימה.

שלום שמחון: אנחנו נמצאים בשלבים מאוד מתקדמים של הכנת הצעת חוק לעסקים קטנים ובינוניים, שתגדיר את מרחב הפעילות של העסקים הקטנים בישראל ותייצר כלי עבודה לכל העסקים.

שלום שמחון: עשינו מספר מהלכים בחודשים האחרונים, כמו מע"מ על מזומן וכמו הנושא של דמי אבטלה לעצמאים, שנמצא בדיונים מתקדמים בינינו לבין משרד האוצר.

שלום שמחון: אני חושב שבהחלט שווה לייחד לנושא הזה דיון נפרד.

שלום שמחון: הייתי שמח אם לצד המותג של ועדת הכלכלה הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים כמנוע צמיחה מרכזי למשק הישראלי יבוא לידי ביטוי בעבודת הוועדה בשבועות הקרובים.

ישראל אייכלר: יש תקווה לבעל המכולת?

שלום שמחון: אני חושב שכן.

שלום שמחון: ברגע שהכנסת תחוקק את החוק, זה יהיה משהו אחר לגמרי.

שלום שמחון: סוכנות לעסקים ובינוניים שמעמדה יהיה כמעמד המדען הראשי במשרד התמ"ת.

שלום שמחון: אלו הם דברי הפתיחה.

שלום שמחון: אאפשר למנכ"ל המשרד ליתר האנשים להציג.

שרון קדמי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת ואורחים, קצרה היריעה, בוודאי בדיון של שעתיים, לפרט את פעילות משרד התמ"ת.

שרון קדמי: כל אחת מהיחידות שנמצאות, אפשר לייחד לה דיון משל עצמה, ואם הייתי מביא לכאן את כל ההנהלה שלי לא היה מקום סביב השולחן.

שרון קדמי: משרד התמ"ת מונה למעלה מ-40 יחידות, כשבראש כל אחת מנהל יחידה עצמאית, שמתפעלת תחום מסוים.

שרון קדמי: להבנתי, אחד המשרדים המורכבים בממשלה, משרד של ניגודים, הניגודים הללו גם משלימים אחד את השני.

שרון קדמי: למשל, יושבת פה יפה סולימני, ראש האגף לאכיפה והסדרה, שאמונה על אכיפה והסדרה של חוקי העבודה במשק, ומצד שני יושב פה המדען הראשי ומרכז ההשקעות, שאמורים להניע את המשק.

שרון קדמי: ולפעמים נוצרים קונפליקטים, האם אני מסייע לחברות במאות מיליונים ובמיליארדים של שקלים, כשלכאורה הן עלולות להפר חוקי עבודה.

שרון קדמי: שאלות לא פשוטות, וגם לדברים האלה המשרד נדרש וקיבל החלטה, ויפה תתייחס אליה כשהיא תפרט.

חנא סוייד: זה גם מתכון לבירוקרטיה.

שרון קדמי: אני לא בורח מהסוגיה הזו.

שרון קדמי: אחת המטרות שלנו במשרד, כפי שתיכף תראו, זה למגר את הבירוקרטיה, שלא רק במשרד התמ"ת אלא בממשלה כולה היא נחלתנו, לצערנו.

שרון קדמי: אנחנו בוודאי מודעים לה ואני אתייחס אליה.

ישראל אייכלר: כמה עובדים יש לכם?

שרון קדמי: במשרד התמ"ת יש כ-1,400 עובדים, זה לפני יישום דוח טרכטנברג.

שרון קדמי: אני אומר לפני, כי דוח טרכטנברג יביא עוד כמה מאות עובדים.

שרון קדמי: לא רק הדוח, גם חקיקה מאוד-מאוד חשובה שיצאה מהבית הזה ממש זה לא כבר - חוק הגברת אכיפה - אחד החוקים החשובים שנחקקו בשנים האחרונות בתחום יחסי העבודה.

שרון קדמי: במילה אחת, אנחנו עוברים לאכיפה מנהלית יותר מאכיפה פלילית, שמאפשרת תגובה מהירה יותר כנגד המפרים, וגם שם נצטרך לבנות יחידה שתתפעל את זה.

שרון קדמי: אבל אני לא רוצה להיכנס לרזולוציות האלה, אשאיר את זה למנהלים.

שרון קדמי: ברשותך, אדוני היושב ראש, אעבור בקצרה על מטרות המשרד בשנת 2011 ומשם ניכנס לכל אחת מהמטרות, ולרזולוציה היותר גבוהה ייכנסו המנהלים שנמצאים פה ויפרטו קצת מתוכניות העבודה שלהם – גם מה נעשה וגם מה עתיד להתבצע ב-2012.

שרון קדמי: המרות אינן לפי סדר החשיבות שלהן, כך יצא בשקף.

שרון קדמי: אין אומר הדבר שאם שיפור השירות וצמצום הבירוקרטיה מופיע אחרון, שהוא הכי פחות חשוב.

שרון קדמי: המטרה הראשונה: הגברת הצמיחה, קידום התעשייה ושיפור כושר התחרות במשק הישראלי.

שרון קדמי: כמו ששר התמ"ת אמר, משרד התמ"ת הוא המנוע של הכלכלה הישראלית, הוא גוף הביצוע של ממשלת ישראל.

שרון קדמי: אין כמעט תחום שמשרד התמ"ת אינו עוסק בו במשק הישראלי – כלכלי או חברתי - ותוכלו לראות במהלך הדיון הקרוב עד כמה אנחנו פרושים.

שרון קדמי: מבחינת הגברת הצמיחה אנחנו פועלים במגוון תחומים: חיזוק העסקים הקטנים והבינוניים, ולזה יתייחס ביתר שאת מנהל הסוכנות, רן קיוויתי, שנמצא פה; הגדלת היקף היצוא בתעשייה ובשירותים.

שרון קדמי: אני רוצה לסבר לכם את האוזן.

שרון קדמי: מדינת ישראל היא מדינה מוטת סחר, ובעיקר מוטת יצוא.

שרון קדמי: כ-80% מהתוצר של מדינת ישראל הוא מוטה סחר וכחציו הוא יצוא.

שרון קדמי: אנחנו צריכים להיות מאוד אטרקטיביים בעולם, ההתרחבות של החברות בעולם הולכת ומתחזקת.

שרון קדמי: אנחנו בעולם מאוד תחרותי ואנחנו צריכים להשיא את היכולות שלנו ולזה, אני מניח, יתייחסו גם המדען הראשי וגם מנהל מינהל סחר חוץ, כל אחד בתחומו.

שרון קדמי: פיתוח אמצעים והיערכות להתמודדות עם משברים בכלכלה – גם בעולם וגם בישראל.

שרון קדמי: תמיד אומרים שאם ארצות-הברית מתעטשת אנחנו חוטפים דלקת ריאות.

שרון קדמי: למזלי, היינו מחוסנים בשנתיים האחרונות והצלחנו להתגבר בצורה מעוררת השתאות על המשבר הכלכלי שהיה ב-2008.

שרון קדמי: אז זה לא אנחנו אומרים על עצמנו אלא אומרים לנו את זה בכל מקום שבו אנחנו מבקרים בעולם, החל מארצות-הברית ועד סין, וכל מה שבתווך.

שרון קדמי: הכוונה והגברת הפעילות במרחב הודו-סין – כמו שאמרתי, העולם הוא בוודאי שטוח, הוא בוודאי גלובלי והוא מצטופף.

שרון קדמי: הודו וסין הן מדינות יעד אסטרטגיות שלנו, בעיקר בנושא של הגברת היצוא ושיתופי הפעולה.

שרון קדמי: לזה יתייחס מאוחר יותר בועז הירש.

שרון קדמי: עידוד החדשנות והמו"פ התעשייתי – חוד החנית שלנו.

שרון קדמי: אין לנו הרבה דברי להציע בעולם.

שרון קדמי: זאת אומרת, אנחנו לא סופרמרקט שאפשר לבוא ולבחור מכל מדף.

שרון קדמי: אנחנו יותר כלכלת בוטיק, שצריך לדעת במה אנחנו מתמחים ובמה אנחנו טובים.

שרון קדמי: היתרונות הכי טובים שלנו בעולם זה המחקר והפיתוח והחדשנות, ושם אנחנו בצמרת העולמית.

שרון קדמי: אבל לא לעולם חוסן, הדברים האלה יכולים להשתנות בן לילה, משתי סיבות.

שרון קדמי: האחת, העולם לא מחכה, גם הוא מתקדם מאוד.

שרון קדמי: מצד שני, ככל שממשלת ישראל לא תשכיל להסיט משאבים או להוסיף משאבים לתחום הזה אנחנו נישחק.

שרון קדמי: המדען הראשי יראה לכם פה כמה דוגמאות, תראו מספרים וגרפים שמראים את המגמה, והמגמה קצת מפחידה.

שרון קדמי: קידום שיתופי פעולה בין-לאומיים - חלק בלתי נפרד.

שרון קדמי: היום מדברים על שיתופי פעולה בין-לאומיים כדבר שמחזק ומחזיק את הכלכלה העולמית.

שרון קדמי: אנחנו שחקן חזק מאוד בעולם.

שרון קדמי: כמובן, אני אומר זאת תחת העננה של המצב הגיאו-פוליטי, שלא פעם משפיע.

שרון קדמי: משיכת משקיעים זרים – אנחנו עכשיו מגיעים לכאן מטקס חתימה אצל שר התמ"ת, כשקבוצת הבנקאות הגדולה בעולם, קבוצת "סיטי גרופ", החליטה לפתוח - - -

רוברט טיבייב: יש לי שאלת הבהרה, אדוני היושב ראש.

רוברט טיבייב: להוריד את המכס על טונה, זו הייתה החלטה של המשרד שלכם?

שלום שמחון: לא התקבלה עוד שום החלטה.

שלום שמחון: הוא הולך להגיד דבר גדול עכשיו, המנכ"ל, יותר גדול מהטונה.

שלום שמחון: אני לא מזלזל בטונה, אבל מה שהוא הולך להגיד זה משהו ענק למשק הישראלי.

שרון קדמי: אנחנו מגיעים עכשיו מרגע מאוד חשוב.

שרון קדמי: קבוצת סיטי גרופ היא קבוצת הבנקאות הגדולה בעולם, ולפני שעה קלה היא חתמה, יחד עם שר התמ"ת, על הקמת מרכז מחקר ופיתוח של 150 עובדים שיוקם בארץ בתחום המו"פ הפיננסי.

שרון קדמי: קבוצת סיטי גרופ מצטרפת לקבוצת בנקאות נוספת מהגדולות בעולם, קבוצת ברקליס, שחתמה לפני כמה חודשים עם משרד התמ"ת ומשרד האוצר.

שרון קדמי: מדובר במהלך חסר תקדים, ואני חייב להגיד שממשלת ישראל הצליחה בזמן לא סביר מבחינתה להוציא מן הכוח אל הפועל תוכנית.

שרון קדמי: מהרגע שהרעיון עלה במשרדי האוצר והתמ"ת עד לרגע הביצוע שלו עברו מספר שבועות.

שרון קדמי: זאת אומרת, תוך מספר שבועות הייתה תוכנית סגורה שפורסמה.

שרון קדמי: בשנה האחרונה הצטרפו אלינו שתי הקבוצות הגדולות הללו, כל אחת מהן עם מאות עובדים, ואנחנו במשא ומתן עם עוד כמה קבוצות על מנת להפוך את ישראל לאחד המרכזים הגדולים בעולם מבחינת מו"פ פיננסי.

שרון קדמי: הסמנכ"ל שדיבר שם הגיע מהודו, וישב לידו הסגן שלו, שמנהל את האופרציה ברוסיה.

שרון קדמי: הסמנכ"ל אמר: למרות שאנחנו משוחדים, במירכאות כפולות ומכופלות – כי שתי השחקניות האלה, הודו ורוסיה, הן מתחרות גדולות - בחרנו בישראל.

שרון קדמי: זה שבחרנו בישראל אומר הכול, זה אומר שלישראל יש מה להציע.

שרון קדמי: זו דוגמה מאלפת.

שלום שמחון: מה שהם אמרו בפגישה הזאת זה שהם לא באים הנה לשנה או שנתיים, הם באים הנה ל-20–30 שנה.

שלום שמחון: הם רואים במשק הישראלי דבר מאוד משמעותי.

שרון קדמי: המטרה השניה, ולהבנתי אולי הכי חשובה – לא של משרד התמ"ת אלא של ממשלת ישראל כולה – היא הגדלת שיעור ההשתתפות ושיעור התעסוקה בשוק העבודה.

שרון קדמי: כל מה שמשרד התמ"ת יעשה וכל מה שממשלת ישראל תעשה, בסופו של דבר יתנקז לשוק העבודה.

שרון קדמי: שוק העבודה הוא מה שמניע את הכלכלה הישראלית לצערי, אנחנו נמצאים בשוק עבודה חסר פרופורציה.

שרון קדמי: מצד אחד, חלק משוק העבודה הוא חזק מאוד, הרבה יותר גבוה ממדינות הבנץ' מרק שלנו, שזה ה-OECD.

שרון קדמי: לעומת זאת, בחלק מהאוכלוסיות האחרות, בעיקר בקרב המיעוטים, החרדים והאנשים עם מוגבלויות, שיעור ההשתתפות בעבודה הוא נמוך מה-OECD ולפיכך הממוצע שלנו הוא נמוך מה-OECD.

שרון קדמי: הפוטנציאל הגדול ביותר שלנו על מנת להשיג את המכסימום משוק העבודה זה לטפל באוכלוסיות הללו כי שוק העבודה, כשעובד - עובד טוב; עובד ב-70%–80% שיעור השתתפות, שזה גבוה מאוד.

שרון קדמי: מצד שני, שיעור השתתפות של 20%, 30% ו-40% הוא בלתי סביר, וזה המקום שבו משרד התמ"ת נכנס כזרוע ביצוע של הממשלה.

שרון קדמי: היעד בתוך זה הוא הגברת התעסוקה בקרב האוכלוסיות בעלות שיעור ההשתתפות הנמוך בעבודה.

שרון קדמי: יש לנו מגוון כלים, חזי צאיג, מנהל מרכז ההשקעות יפרט את זה.

שרון קדמי: משרד התמ"ת, יחד עם משרד האוצר, משקיעים בשנה מאות מיליוני שקלים בתחום הזה.

שרון קדמי: בנוסף, קידום ופיתוח כוח אדם והכשרתו המקצועית, על מנת לאפשר לאותם דורשי עבודה גם להגיע למקומות עבודה עם כישורים.

שרון קדמי: אני לא מדבר על כישורים אקדמיים, את זה לא עושים במשרד התמ"ת.

שרון קדמי: אני מדבר על כישורים מקצועיים, הכשרה מקצועית.

שרון קדמי: שילוב הורים בשוק העבודה - בעיקר בעולם המעונות.

שרון קדמי: מעונות היום במשרד התמ"ת הם נדבך חשוב מאוד.

שרון קדמי: דוח טרכטנברג הולך להפוך את אגף מעונות יום במשרד התמ"ת לאגף יותר גדול מהמדען הראשי.

שרון קדמי: אם התקציב השנתי של המדען הראשי הוא כ-1.3 מיליארד שקלים, אחרי דוח טרכטנברג תקציב הבסיס של מעונות היום הולך להיות סביב 2 מיליארד שקלים.

שרון קדמי: שוב, מספרים מאוד גדולים.

שרון קדמי: אני שמח שסוף-סוף ממשלת ישראל קיבלה החלטה לא פשוטה בסדרי העדיפויות שלה, והולכת להשקיע כסף גדול גם בהגדלת ההיצע, שזה משהו שלא עשינו במשך 60 ומשהו השנים האחרונות, וגם בסידור השוק הזה אחת ולתמיד באמצעות חקיקה מאוד חשובה, שאני מקווה שתצא מהבית הזה.

שרון קדמי: קידום והטמעת שוויון הזדמנויות בעבודה – פעם לא ידעו על מה אנחנו מדברים, היום זה בון-טון.

ישראל אייכלר: אם כבר הזכרת את טרכטנברג, נדמה לי שטרכטנברג רוצה לחסום את כל הציבור החרדי מהמעונות האלה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, 2 המיליארד האלה יזרמו, אבל לא לציבור החרדי ולא תוכל להוציא אותם לעבודה בדרך שלך.

שרון קדמי: חבר הכנסת אייכלר, אין לי מושג על מה אתה מדבר.

שרון קדמי: אני מכיר את דוח טרכטנברג לא רע, אני חושב, גם הייתי שותף לכתיבת חלק ממנו, אני לא מכיר את זה.

ישראל אייכלר: כי הוא רוצה ששני ההורים יעבדו ולא רק הורה אחד, וזה יגרום שאף אחד מההורים לא יוכל לצאת לעבודה.

ישראל אייכלר: זה כל הסיפור, לזה אני מתכוון.

ישראל אייכלר: לא שמעת על זה?

שרון קדמי: שמעתי על זה, אבל אני חושב שאנחנו מפרשים את הדברים טיפה שונה.

שרון קדמי: אשמח לשבת - - -

ישראל אייכלר: טוב שאתה יודע מזה.

ישראל אייכלר: אמרת שאתה לא יודע.

שלום שמחון: חבר הכנסת אייכלר, יש פה עניין שאתה לא מדייק.

שלום שמחון: בהחלטת הממשלה לגבי נושא הצהרונים, שעוברים ממשרד החינוך, סוכם שהם יהיו על-פי מבחנים של התמ"ת לגבי עבודה.

שלום שמחון: זה לא מה שאתה מדבר עליו.

שלום שמחון: זה סיפור אחר, זה הבונוס.

שלום שמחון: אם תרצה, נדבר על זה בנפרד.

ישראל אייכלר: בסדר, אין בעיה.

ישראל אייכלר: אני רק רוצה להסב את תשומת ליבכם, שלא יהיה שמצד אחד עושים ועושים ומצד שני סעיף קטן יחסום את הציבור מלבוא לעבודה.

שלום שמחון: זאת לא הכוונה.

ישראל אייכלר: בוודאי שלא הכוונה שלך.

שלום שמחון: הכוונה היא לאפשר לציבור לצאת לעבודה ולבנות עבורו כלים כדי שיהיה לו נוח כשיהיה בעולם העבודה.

עליזה כהן: מעונות יום שאושרו, אלה שכבר שוחררו, יש לא מעט במגזר החרדי.

עליזה כהן: זאת אומרת שאין להם בעיה, הם מקבלים מעונות יום חופשי.

שרון קדמי: קידום והטעמת שוויון הזדמנויות בעבודה מקודם על-ידי נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, שנמצאת במשרד התמ"ת והיא הפכה לאחד מעמודי התווך בשוק התעסוקה במשק הישראלי.

שרון קדמי: המטרה השלישית: הגנה על זכויות העובד ושמירה על בטיחותו.

שרון קדמי: אם פעם התייחסו לחוקי העבודה כמשהו שעל הדרך, אולי – היום חוקי העבודה הם משהו שקיים חזק, שריר ואף אחד לא יכול להתעלם ממנו.

שרון קדמי: המוציא והמביא בממשלת ישראל זה משרד התמ"ת, אם זה באמצעות העמקת האכיפה, שיפור הביטחון התעסוקתי, שיפור המודעות לזכויות העובדים וכמובן, קידום והטמעת שוויון הזדמנויות בעבודה.

שרון קדמי: אם אני זוכר נכון, 19 חוקי עבודה.

שרון קדמי: יחד עם חוק הגברת אכיפה?

יפה סולימני: עם חוק הגברת האכיפה זה 20.

שרון קדמי: 20 חוקי עבודה.

שרון קדמי: מתקן אותי היועץ המשפטי של המשרד.

שרון קדמי: בקיצור, אנחנו אחראים על כל הסוגיה המאוד חשובה הזו, שרק תלך ותתחזק, ועל כך תפרט בהמשך יפה סולימני, ראש אגף אכיפה והסדרה.

שרון קדמי: הובלת פיתוח בר-קיימא חברתי-כלכלי של המשק הישראלי - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מטפל לא מעט בתעשייה, ובוא אגלה לכם סוד – תעשייה זה דבר מזהם.

שרון קדמי: מה לעשות?

שרון קדמי: תוצרי לוואי של התעשייה מזהמים.

שרון קדמי: זה לא אומר שצריך להתעלם מזה ולא לטפל בזה.

שרון קדמי: אנחנו, כמשרד, מובילים יחד עם התעשייה כיוון חדש שבו התעשייה צריכה להבין שהיא צריכה להיות בת-קיימא, גם חברתית וגם כלכלית.

שרון קדמי: אנחנו הולכים להשקיע מאמצים רבים ומשאבים רבים על מנת להפוך את התעשייה לכזו.

שרון קדמי: אם התעשייה תמשיך להגיב ולא תיזום, אז היא תמיד תרדוף אחרי חקיקות כאלה ואחרות שיקשו עליה.

שרון קדמי: במקום זאת היא צריכה להיות שותפה לזה, וזה מה שאנחנו עושים.

שרון קדמי: יש במשרד מינהל פיתוח סביבה ופיתוח בר-קיימא שעובד בכפיפה אחת עם המשרד להגנת הסביבה.

שרון קדמי: יחד אתם אנחנו שותפים עכשיו למהלך, הייתי אומר היסטורי, במשק הישראלי, שבו לראשונה בונים אסטרטגיית צמיחה ירוקה למשק הישראלי.

שרון קדמי: זה מהלך שמובל יחד על-ידי שר התמ"ת, השר להגנת הסביבה והצוותים המקצועיים.

שרון קדמי: בפעם הראשונה תהיה למדינת ישראל גם אסטרטגיה ירוקה ברת-קיימא, שבסופו של דבר תבוא לידי ביטוי במפעלים, בתעשייה ובמשק.

שרון קדמי: המטרה הבאה - הקטנת הפערים הכלכליים והחברתיים במשק.

שרון קדמי: לצערי, מדינת ישראל היא מדינה אחת, אבל יש בה שתי כלכלות: כלכלה חזקה של מרכז הארץ, חדרה-גדרה, וכלכלה טיפה שונה - - -

רוברט טיבייב: אייכלר, אתה מבין על מה מדובר?

ישראל אייכלר: שומע.

שרון קדמי: אני לא מספיק ברור?

ישראל אייכלר: מאוד ברור.

רוברט טיבייב: בישיבה כל כך משעממת לא הייתי.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתה אומר את זה, חבר הכנסת טיבייב?

רוברט טיבייב: יכול להיות שאני טועה.

רוברט טיבייב: יכול להיות, אבל בוא נשאל את חברי הכנסת.

יצחק וקנין: לא הבנתי למה משעממת.

שרון קדמי: נשים כובע של ליצן ואז אולי זה יהיה פחות משעמם.

עליזה כהן: מה לעשות, עבודה יום-יומית משעממת.

יצחק וקנין: הוא מוסר פה דיווח על פעילות המשרד - - -

מרינה סולודקין: אין שום דבר חדש.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, לא חייב שכל הזמן יהיו דרמות בוועדת הכלכלה ואקשן.

ישראל אייכלר: אתה מדבר על דברים כלליים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני המנכ"ל, אבל באמת בפעם הבאה נראה לי שצריך אותיות קצת יותר גדולות במצגת, כי לי באמת קשה.

יצחק וקנין: בדרך כלל נותנים לנו מצגת.

ישראל אייכלר: המצגת הגיעה לכל החברים במייל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא קשור לתוכן.

ישראל אייכלר: אני רוצה להסביר מה שאומר חבר הכנסת טיבייב.

ישראל אייכלר: אתה מדבר דברים כלליים ולא נכנס לפרטים, אולי בצדק, כי אתה מנכ"ל ואנשים אחרים צריכים להיכנס.

שרון קדמי: אמרתי בתחילת דבריי, ואני אחדד – אני יכול לעשות את המצגת הזאת לבד ולהיכנס לרזולוציות הכי גבוהות.

שרון קדמי: אני לא חושב שזה נכון, יש פה אנשים שעושים פה עבודה יותר קשה ממני והם סביב השולחן.

ישראל אייכלר: לזה הוא התכוון.

ישראל אייכלר: הוא לא התכוון שאתה מדבר משעמם, הוא התכוון שאתה מדבר דברים כלליים.

שרון קדמי: צר לי שאני משעמם, בדרך כלל אני לא.

שרון קדמי: אנסה להיות יותר פיוטי.

מרינה סולודקין: זה דברים ידועים מראש.

יצחק וקנין: מה לעשות?

יצחק וקנין: זה מה יש.

שלי יחימוביץ': אולי תשיר, אז זה יהיה מעניין.

שרון קדמי: אני מודע לחולשות שלי, שירה זה אחת מהן.

רוברט טיבייב: זה חולשות של המשרד - - -

שרון קדמי: זה שאני לא יודע לשיר?

שרון קדמי: זה מאוד סובייקטיבי.

שרון קדמי: אני יכול להמשיך?

כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: נא לשמור על השקט.

שרון קדמי: המטרה החמישית - - -

מרינה סולודקין: אבל כבר שעה אנחנו לא שומעים שום דבר חדש.

רוברט טיבייב: בדיוק.

רוברט טיבייב: כל הכבוד, מרינה.

מרינה סולודקין: מה זה?

מרינה סולודקין: יושבים שעה עם המשרד ועם המנכ"ל.

מרינה סולודקין: זה ספר לימוד.

יצחק וקנין: חברת הכנסת סולודקין, כתוב: "אין חדש תחת השמש".

מרינה סולודקין: זה אני יודעת, אבל זה לא מתאים כאן.

כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שמבחינת

כרמל שאמה-הכהן: כם אין משמעות לדברים שהמשרד מציג.

רוברט טיבייב: יש משמעות?

רוברט טיבייב: אתה תגיד לי.

כרמל שאמה-הכהן: על מה אתם רוצים שהוא כן ידבר?

רוברט טיבייב: לא יודע.

רוברט טיבייב: לפחות שינויים, אסטרטגיה, טונה, מכס, הורדה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: רשות הדיבור שלך.

רוברט טיבייב: לא ביקשתי.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא רוצה לדבר.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת מרינה - - -

רוברט טיבייב: לא אמרתי.

רוברט טיבייב: בשלב יותר מאוחר.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: שמענו עד עכשיו common places.

מרינה סולודקין: רציתי לדעת למה אתם לא נותנים לחוק שלי, חוק עסקים קטנים ובינוניים, להשתתף במכרזי המדינה.

מרינה סולודקין: אתם אומרים: תומכים, תומכים, תומכים.

מרינה סולודקין: שום דבר אתם לא תומכים, זה מס שפתיים.

רוברט טיבייב: מרינה, הטעות שלך היא שאת באופוזיציה.

מרינה סולודקין: לא.

כרמל שאמה-הכהן: אז יש לך טענה לגבי הצעת חוק שלך ספציפית?

מרינה סולודקין: לא, אני אומרת שאני לא שומעת דברים שמחדשים בשום תחום.

שלום שמחון: לפי דעתי, לא הולך להצטמצם הדבר הזה.

רוברט טיבייב: אל תדאג, הכול יהיה בסדר.

רוברט טיבייב: תסתכל למפלגה שלך ואחר כך תדבר.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, נתתי לך רשות דיבור – לא רצית לדבר.

כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה לדבר רק שלא ברשות דיבור?

שלום שמחון: רוברט, אני הולך להיות חבר הכנסת החילוני בש"ס.

שלום שמחון: מה אתה אומר על זה?

שלום שמחון: הראשון בהיסטוריה.

רוברט טיבייב: מצוין.

רוברט טיבייב: אם זה כך, אני מצטרף לש"ס.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, עכשיו ברצינות.

כרמל שאמה-הכהן: נתתי לך רשות דיבור ראשון ואמרת שאין לך מה להגיד.

רוברט טיבייב: בוא נדייק: אמרתי בשלב מאוחר יותר.

כרמל שאמה-הכהן: אז למה אתה מפריע?

רוברט טיבייב: אני בינתיים לא שומע שום דבר, אין למה להתייחס.

כרמל שאמה-הכהן: מה אתה כן רוצה?

רוברט טיבייב: לפחות מדיניות להורדת המכס על מוצרים ואיך זה יפגע.

רוברט טיבייב: יוליה שמאלוב-ברקוביץ מייצגת פה בכבוד רב את העסקים הקטנים והבינוניים.

רוברט טיבייב: האם המשרד מתייחס לדבר הזה לפני שהוא מתחיל להוריד מסים?

כרמל שאמה-הכהן: ומה עם הצעת החוק שלך?

רוברט טיבייב: נדבר על זה מחר.

רוברט טיבייב: דרך אגב, זו גם הצעת חוק שלך.

כרמל שאמה-הכהן: מחר?

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד מישהו מחברי הכנסת שיש לו הערות לגבי העניין של הדיון?

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד משהו.

יצחק וקנין: אדוני היושב ראש, בשבוע שעבר היה דיון בוועדת הכספים עם שר האוצר.

יצחק וקנין: הוא נתן את התחזית, כמו שעושה כרגע מנכ"ל משרד התמ"ת.

יצחק וקנין: אין ספק שכשאנחנו מסתכלים על מה שקורה בכלכלה הישראלית אנחנו מבינים שיש פה איזה שוני מהמשבר הגלובלי העולמי.

יצחק וקנין: אנחנו נמצאים במקום טוב, והייתי אומר אפילו טוב מאוד, גם מבחינת צמיחה.

יצחק וקנין: המנכ"ל מציג פה דברים, ואין ספק שהחשיבות של משרד התמ"ת בתוך המערכת הכלכלית גדולה מאוד.

יצחק וקנין: כשסיימו את הדברים כל אחד העביר את הביקורת שלו.

יצחק וקנין: אני חושב שלפעמים לא צריך להגיד ביקורת, לפעמים צריך להגיד: כל הכבוד על העשייה.

יצחק וקנין: אני אמרתי את זה לשר האוצר.

יצחק וקנין: אני חושב שבסך הכול - - -

רוברט טיבייב: באמת כל הכבוד שאתה - - -

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב.

יצחק וקנין: תן לי לדבר, עזוב.

רוברט טיבייב: - - -

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, מה קורה אתך היום?

יצחק וקנין: רבותי, לפעמים צריך גם להגיד מילה טובה.

יצחק וקנין: קשה לנו, כחברי כנסת, כאנשים בכלל, להגיד: כל הכבוד לממשלה.

יצחק וקנין: נעשה פה מהלך בשנים האחרונות באחריות כלכלית מאוד גדולה, גם בתעסוקה.

יצחק וקנין: רואים את זה בתוצאות.

יצחק וקנין: אז צריך להגיד כל הכבוד לממשלה, זו לא בושה.

יצחק וקנין: מה יש?

יצחק וקנין: צריך רק להעביר ביקורת?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי רוצה שניתן לו לסיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי כמה שאלות אחר כך.

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד משפט לצורך הדיון.

ישראל אייכלר: יש הרבה שאלות שאנשים רוצים לשאול.

ישראל אייכלר: המנכ"ל, באופן טבעי, מדבר הרבה על מקרו, רעיונות, דברים שאפשר לקרוא עליהם בעיתון.

כרמל שאמה-הכהן: מה השאלה הכי חשובה לך?

ישראל אייכלר: למשל, מדבר המנכ"ל על זה שמשקיעים הרבה כסף בשביל להכניס אוכלוסיות שאינן במסגרת העבודה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת, למשל, כמה מזה בא באופן מעשי אל אותו בן-אדם שרוצה לעבוד.

ישראל אייכלר: כמה אחוז מהמאות מיליונים האלה מגיע באמת לאנשים האלה?

ישראל אייכלר: האם זה באמת מגיע לאוכלוסייה, למשל חרדית שאני מייצג אותה, או אולי בסעיף הזה נכנסות המון קבוצות אחרות וזה לא מגיע לפה?

ישראל אייכלר: למשל, דיבר השר – דבר חשוב מאוד - שרוצים לעזור לעסקים הקטנים.

ישראל אייכלר: זעקת בעלי המכולת עולה כבר שנים, הולכים ונחנקים.

ישראל אייכלר: השר אמר שהולכים לעזור, אנחנו לשמוע פרטים: איך, איזו בשורה יש לעסקים הקטנים.

ישראל אייכלר: דברים יותר ספציפיים, לא מקרו.

ישראל אייכלר: אנחנו יכולים לקרוא בעיתון ובמצגת, וקראנו במצגת את מה ששלח משרד התעשייה והמסחר.

ישראל אייכלר: דברים יפים מאוד, אין לי שום ביקורת, אני רק רוצה לדעת את הפרטים.

ישראל אייכלר: למשל, היה מחקר שהמשרד הכי בירוקרטי זה משרד התעשייה והמסחר.

ישראל אייכלר: אני לא יודע אם זה נכון.

ישראל אייכלר: האם זה נכון?

שרון קדמי: אשמח לראות את המחקר.

ישראל אייכלר: לא ראית את זה?

ישראל אייכלר: זה התפרסם בכל כלי התקשורת.

שרון קדמי: אשמח לראות.

שרון קדמי: אני קורא את כל כלי התקשורת.

ישראל אייכלר: אז אדאג להעביר לך את זה.

ישראל אייכלר: התפרסם מחקר על הבירוקרטיה הישראלית מצד אנשי מסחר ותעשייה.

ישראל אייכלר: הם טענו שמשרד המסחר והתעשייה הוא הכי בירוקרטי.

ישראל אייכלר: אף אחד מעובדי המשרד לא שמע על זה?

שלום שמחון: אני חושב שגם כאן אתה לא מדייק.

שלום שמחון: מי שפרסם את המחקר הזה זה איגוד לשכות המסחר.

ישראל אייכלר: אה, אז שמעתם על זה.

שלום שמחון: רק שנכתב שהוא מתקן את זה.

עליזה כהן: שהוא טעה.

ישראל אייכלר: אבל אמרתם שלא שמעתם את זה.

ישראל אייכלר: אז זה לא שאני לא מדייק, זו פעם שנייה שאני כן מדייק.

ישראל אייכלר: גם בפעם הקודמת דייקתי.

שלום שמחון: אתה מתייחס לכל סקר שמישהו מזמין לעצמו כאל דבר אמין.

ישראל אייכלר: לא אמרתי שזה אמין.

ישראל אייכלר: אמרתי שאני רוצה לשמוע תשובות, מה אתם עושים כדי שהבירוקרטיה תרד.

שלום שמחון: בסקר - - -

רוברט טיבייב: מחר אתה תרגיש את זה.

ישראל אייכלר: מה קורה מחר?

שלום שמחון: מחר עולה הצעת חוק של רוברט טיבייב, והצעת החוק - - -

רוברט טיבייב: שהשר הבטיח לי שהוא מעביר את הצעת החוק, אבל יצא אומר לא אמת.

רוברט טיבייב: אני לא רוצה להגיד "שקרן".

שלום שמחון: סליחה.

שלום שמחון: זה עניין קבוע אצלכם, אצל הקבוצה של מופז?

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, "שקרן" לא מתאים לך להגיד.

רוברט טיבייב: אני אומר אמת.

כרמל שאמה-הכהן: גם כשזה אמת – לא מקובל.

מרינה סולודקין: חבר הכנסת שאמה, אני שמעתי שאומרים שחבר הכנסת לא מדייק – זה אגרסיבי.

כרמל שאמה-הכהן: לא מדייק – זה בסדר.

מרינה סולודקין: מדייק – זה בסדר; אבל לא מדייק – זה - - -

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להגיד לבן-אדם שהוא לא מדייק, אבל להגיד שקרן לשר בישראל - - -

מרינה סולודקין: לא, אני אומרת על חבר הכנסת אייכלר.

ישראל אייכלר: אני באמת מצטער שהוא צריך לשר "שקרן".

רוברט טיבייב: אנחנו יוצאים - - -

שלום שמחון: חבר הכנסת רוברט טיבייב ביקש לחוקק הצעת חוק חשובה, שאומרת שמוצרים בפיקוח יסומנו.

רוברט טיבייב: אנחנו לא דיברנו על הצעת החוק.

רוברט טיבייב: נדבר מחר על הצעת החוק.

שלום שמחון: שניה, תן לי רגע.

כרמל שאמה-הכהן: תן לו לדבר.

שלום שמחון: למה לך, רוברט?

שלום שמחון: אתה הרי כינית אותי שקרן, נכון?

שלום שמחון: הוא הציע הצעת חוק - - -

יצחק וקנין: מה?

יצחק וקנין: אני לא שמעתי את זה.

רוברט טיבייב: כן.

רוברט טיבייב: אני לא חוזר בי.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אני אמרתי לו שזה לא ראוי.

שלום שמחון: הוא אמר את זה.

שלום שמחון: הוא אמר את זה, ותלונה תעבור לוועדת האתיקה.

שלום שמחון: אבל לעצם - - -

ישראל אייכלר: לא, לא, רוברט.

ישראל אייכלר: אני חושב שזה לא מתאים לך.

ישראל אייכלר: אתה איש מאוד עדין.

ישראל אייכלר: אני מכיר את רוברט טיבייב.

יצחק וקנין: זה לא מתאים שאתה מדבר ככה, תסלח לי.

יצחק וקנין: אנחנו כבר יורדים למטה-למטה.

רוברט טיבייב: רבותי, באמת כמו שאתם מכירים אותי, אם הגעתי למצב הזה זאת אומרת מישהו הביא אותי למצב הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אמרתי: זה לא מתאים לך.

יצחק וקנין: גם אם הביאו אותך, עם כל הכבוד לך, זה לא ביטוי שאתה צריך להתבטא בו.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא לכבודך.

רוברט טיבייב: בסדר.

רוברט טיבייב: אתמודד עם זה בוועדת האתיקה.

שלום שמחון: רוברט, תן להגיד משהו.

שלום שמחון: חבר הכנסת רוברט טיבייב הציע הצעת חוק צרכנית חשובה, שמוצרים שנמצאים בפיקוח יסומנו, כדי שהציבור יראה אותם.

שלום שמחון: אני שמחתי על הצעת החוק הזאת, גם אמרתי לו שהיא הצעת חוק טובה.

שלום שמחון: אלא כאשר הצעת החוק שלו הגיעה לוועדת השרים לחקיקה הובאה שם חוות דעת של הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, שהחוק הזה כבר קיים ועל בסיסו יוגשו תקנות לוועדת הכלכלה של הכנסת, שהמוצרים האלה אכן יסומנו.

שלום שמחון: הסברתי לו שאין צורך בחוק כי בתוך חודש יונחו על שולחנכם תקנות.

שלום שמחון: זו חוות הדעת של הרשות לסחר הוגן.

כרמל שאמה-הכהן: תוך חודש?

שלום שמחון: כן, בערך.

שלום שמחון: פחות אפילו.

שלום שמחון: ומאותו רגע רוברט כועס, ובצדק.

ישראל אייכלר: למה?

שלום שמחון: כי הוא רצה הצעת חוק על שמו, הוא רצה קרדיט ואני בעד לתת לו את כל הקרדיט - - -

רוברט טיבייב: עוד פעם אתה לא אומר אמת?

רוברט טיבייב: אתה עוד פעם רוצה שאני אגיד את זה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפי מה שהבנתי בשניה הזאת, הוא הרגיש שאתה, אדוני השר, תומך בהצעת החוק הזאת ובסופו של דבר היא לא עברה בוועדת השרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה נכון?

שלום שמחון: יש כבר חוק כזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז איך אתה קורא לשר שקרן?

רוברט טיבייב: כי זו אמת.

רוברט טיבייב: אמת אפשר להגיד?

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, אם אתה תגיד לו עוד פעם "שקרן", אני אוציא אותך.

רוברט טיבייב: לא אמרתי שקרן.

כרמל שאמה-הכהן: אמרת פעם אחת, ביקשתי ממך לחזור בך - - -

רוברט טיבייב: לא אמרתי פעם שניה.

רוברט טיבייב: אמרתי שבפעם הראשונה זה היה אמת.

כרמל שאמה-הכהן: אתה פוגע כבר בכבודה של הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: יש מילים שלא אומרים, לך זה גם לא מתאים.

רוברט טיבייב: על זה נדבר מחר במליאה.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כבוד המנכ"ל.

שרון קדמי: מה שאני מציע, מכובדי היושב ראש, שנעבור ממש בקצרה על מטרות 2012 ואז נעביר את רשות הדיבור למנהלים על מנת שיוכלו להיכנס לרזולוציות יותר גבוהות.

מרינה סולודקין: לא תהיה לנו ישיבה - - -

כרמל שאמה-הכהן: חבר כנסת שבוער לו להגיד משהו או לשאול משהו, יסמן לי ואתן לו דיבור.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר?

כרמל שאמה-הכהן: אל תהיו בלחץ.

שרון קדמי: מבחינת 2012 – לא לפי סדר חשיבות - חיזוק סחר החוץ של מדינת ישראל, בעיקר סיוע מול שווקים מתפתחים: הודו, סין, ברזיל ואפריקה, שמתחילה לעניין מאוד; יצירת מלאי תעסוקתי לבעלי השכלה נמוכה, בעיקר השבחה וטיוב פעילות המו"פ בתעשייה המסורתית.

חמד עמאר: איך זה מתחבר עם סגירת המפעל לנעליים צבאיות?

שרון קדמי: איך משרד התמ"ת קשור לסגירת מפעל נעליים?

לאה ורון: צריך להילחם במשרד הביטחון שהחליט לא לרכוש - - -

חמד עמאר: משרד הביטחון החליט שלא להזמין מהארץ.

שרון קדמי: אני, עד כמה שזכור לי, מנכ"ל משרד התמ"ת.

שרון קדמי: כשאהיה מנכ"ל משרד הביטחון אשמח לקבל החלטה אחרת.

חמד עמאר: מה, אין שיתוף פעולה בין המשרדים?

חמד עמאר: אנחנו ממשלה אחת, לא שתי ממשלות.

חמד עמאר: אז בוא תענה לשאלה, כמשרד אחראי על התעסוקה, איך אתה עושה את זה?

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת עמאר מה עשית או מה אתה עושה כדי שזה לא יקרה.

חמד עמאר: כן, שלא יקרה ר כזה, שילכו 150 אנשים הביתה.

שרון קדמי: האם חבר הכנסת מכיר את פרטי המקרה, או האם הוא יודע שבשנת 2004

שרון קדמי: החברה האמורה בחרה שלא להשתתף בתהליך שמשרד הביטחון פרסם?

חמד עמאר: אנחנו לא מכירים את הפרטים.

חמד עמאר: אנחנו שומעים את זה בתקשורת ורואים ש-150 איש הולכים הביתה.

שרון קדמי: אז אני מציע להכיר את הפרטים לפני שמאשימים האשמות כאלה ואחרות, ואני לא מגן על משרד הביטחון.

חמד עמאר: אנחנו לא מאשימים.

חמד עמאר: אנחנו שואלים מה אתה עושה בשביל למנוע את הפיטורים האלה.

מרינה סולודקין: שום ר.

מרינה סולודקין: לא מעניין, לא אכפת.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, לא, לא.

ישראל אייכלר: לגבי הסעיף הזה, יש לי משהו מאוד ענייני.

ישראל אייכלר: אתה יודע שנציב שירות המדינה מוסיף עוד משרות שצריך בשבילן תואר אקדמי ובכך הוא חוסם בדיוק את הסעיף שאתם אומרים – יצירת מלאי תעסוקתי לבעלי השכלה נמוכה.

ישראל אייכלר: אנחנו הרי השכלה נמוכה, כי חוכמת אלוקים היא נמוכה, ולכל משרה שניגשים יש תנאי סף, יותר ויותר משרות עם בגרות ותארים, שמונעים מאנשים.

ישראל אייכלר: הממשלה סוגרת את מלאי התעסוקה לבעלי השכלה נמוכה.

שלום שמחון: מה שמנכ"ל המשרד התחיל לומר זה שבתהליך שהתחיל בשנת 2004 הייתה אפשרות למפעל המדובר לשקול את שיקוליו אחרת.

שלום שמחון: באופן לא פורמלי, לפני מספר שבועות הצענו להם לנצל את ההטבות שהממשלה נותנת כדי לעבור לאחד מאזורי התעשייה בפריפריה, ששם היה להם יתרון גם במה שקשור בקבלת עדיפות של משרד הביטחון.

שלום שמחון: האופציה הזאת עומדת בפניהם גם כרגע.

שלום שמחון: אנחנו לא יכולים להתערב במשרד הביטחון, אבל להגיד להם: תעברו לייצר נעליים בקריית שמונה ותיהנו מההטבות הניתנות, כולל עדיפות במכרזים - זאת אופציה שעומדת בפניהם גם ברגע זה.

שלום שמחון: אז אם שאלת, אני חוזר ואומר שמפעלים שרוצים לקבל את אותן עדיפויות שניתנות ממשרד הביטחון על תוצרת הארץ יש להם אופציות ממשרד התמ"ת וככל שהם ייפנו למרכז ההשקעות הם יקבלו תשובה מסודרת איך אפשר לסייע להם.

שלום שמחון: יש לנו עניין לסייע למפעל הנעליים הזה, אין לנו אופציה להכריח מישהו לקנות ממישהו משהו.

שלום שמחון: אנחנו ניתן את הכלים למי שירצה.

חמד עמאר: אחד הרים המעניינים, אתם יוצאים בפרסום לקנות כחול לבן ומשקיעים בזה הרבה כסף.

חמד עמאר: משרדי הממשלה לפעמים מחליטים לעשות את ההזמנות שלהם בחוץ לארץ ואחד נוגד את השני.

שלום שמחון: בכל מקום שאנחנו יודעים שהיה מכרז של ממשלת ישראל, אנחנו פונים לאותו גורם ומסבירים לו את החוק ועד כמה הגשת המכרז של היצרן הישראלי, באיזה אחוזים היא יכולה להיות יותר גבוהה מהמכרז בחוץ לארץ, אבל אי-אפשר יותר מזה.

שלום שמחון: נדמה לי שיש עדיפות של 15%.

שלום שמחון: זה קרה לאחרונה בכבאיות, זה קרה בעוד שורה ארוכה של מפעלים.

שלום שמחון: ככל שזה יעמוד בסטנדרטים האלה אנחנו עוד יכולים להתערב.

חמד עמאר: איך קובעים שזה 15% ולא 25%?

שלום שמחון: החוק קובע.

לאה ורון: חוק חובת המכרזים והתקנות לחוק, כדי לשמור על האיזון בין המחיר לבין התחרות על המחיר.

חמד עמאר: אז לא יכולים להוביל החלטה או חוק שיגדיל את זה - - -?

שרון קדמי: אנחנו יכולים, אבל אני לא חושב שמשרד האוצר יאהב את זה.

שרון קדמי: המשמעות התקציבית היא משמעותית.

שרון קדמי: נשמח להגדיל את הערכים בתקנות של חוק חובת המכרזים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא ענית לי, אדוני המנכ"ל, לגבי מיצוב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לדעת אם אתם משקיעים יותר בייצוא התוצרת שלנו או גם בייבוא?

שרון קדמי: בייצוא.

שרון קדמי: משרד התמ"ת פרוש ב-40 נספחויות ברחבי העולם, כשכרגע אנחנו נותנים דגש מיוחד על המדינות המתפתחות – סין, הודו, דרום ומרכז אמריקה, אפריקה - כשהכוונה היא להגביר מהותית את הייצוא לשם.

שרון קדמי: מאזן הסחר שלנו מול המרחב הזה הוא שלילי, הווי אומר שאנחנו מייצאים לשם הרבה פחות מאשר מייבאים משם.

שרון קדמי: אנחנו פועלים במרחבים האלה, ובועז הירש, שהוא סמנכ"ל סחר חוץ, יפרט לכם על התוכניות שאנחנו עושים בדיוק לנקודה הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אוקיי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: התחום הזה מעניין אותי.

שרון קדמי: נשמח לפרט.

שרון קדמי: סעיף 3 זה חיזוק המאמצים לשילוב מגזרים בעלי שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה.

שרון קדמי: כפי שאמרתי, המשך ישיר לפעילות של השנה שעברה, יישום דוח אקשטיין שהוגש לפני למעלה משנה וחצי.

שרון קדמי: גיבוש ויישום פתרונות ארוכי טווח בפריפריה, בעיקר ליצירת עוגנים תעסוקתיים בפריפריה, בין אם זה מפעלים גדולים דוגמת "אינטל" ו"סיטי", שהיום נחתם ההסכם אתם.

שרון קדמי: המשך ביצוע התאמות של התעשייה הישראלית לדרישות שווקי הייצוא - זה בהמשך לשאלה שלך, חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ - ופעילות ממוקדת בצמצום העוני בקרב מועסקים, אם זה הכשרה, צרכים תעסוקתיים וכו'.

שרון קדמי: מבחינת הניצול התקציבי של משרד התמ"ת, הניצול התקציבי בשנת 2011 הוא 99.2% מתקציבו, כולל התחייבויות והרשאות.

שרון קדמי: אין כמעט יחידה במשרד שלא ניצלה את 100% התקציב שניתנו לה, ואני יכול לומר בבטחה שחלק מהיחידות, גם אם התקציב היה מוכפל ומשולש כולו היה מנוצל.

שרון קדמי: מה שאני מציע עכשיו, אדוני היושב ראש, זה שניתן למנהלים להתייחס לזה, כל אחד בתחומו.

ישראל אייכלר: אם הם יכולים, להיכנס לפרטים ולא למדיניות, כי מדיניות אנחנו יודעים.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נלך לפי הרשימה.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: שמענו את הבכירים של המשרד, השר והמנכ"ל.

מרינה סולודקין: לא שמעתי רים מעודדים, מפני שאלה היה רים כלליים וחברי הכנסת אמרו את הדברים האלה.

מרינה סולודקין: אני עוקבת אחרי מדיניות משרד התמ"ת, בגלל שזה מאוד חשוב, בנושא של העסקים הקטנים והבינוניים אין עזרה גדולה ואנחנו יודעים שיצירת מקומות עבודה הכי גדולה זה בעסקים קטנים ובינוניים.

מרינה סולודקין: יש עכשיו השבתה של לשכות התעסוקה.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: בגלל שעוד פעם חוזר ויסקונסין בדרך אחרת, שזה מרכזי הכוון.

מרינה סולודקין: אני רוצה לשמוע איזה מקצועות מלמד משרד התמ"ת במקום ויסקונסין ומרכזי הכוון.

מרינה סולודקין: אני לא מרגישה תוכן ומשמעות בהרבה רים שעושים.

מרינה סולודקין: תודה.

שלום שמחון: יש חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי של הכנסת שמרכזי התעסוקה שאנחנו מקיימים הם לא ויסקונסין.

שלום שמחון: היועץ המשפטי של הכנסת כתב חוות דעת מסודרת, אמנם הנושא לא קשור לוועדה הזאת אלא לוועדת העבודה, והדיון הזה צריך להתקיים שם.

שלום שמחון: אבל לא מדובר בתוכנית ויסקונסין אלא במרכזי תעסוקה, שהם על-פי החלטת ממשלה והם לא תואמים את ויסקונסין.

שלום שמחון: חברת הכנסת סולודקין, התייחסתי בדברים שלי, בהמשך לדבריו של יושב ראש הוועדה, למרכזי התעסוקה שמוקמים במגזרי המיעוטים, בירושלים, לחרדים ובעוד רשויות נפרדות.

שלום שמחון: לא מדובר בתוכנית ויסקונסין, מדובר בתוכנית משותפת לג'וינט, לחברה למתנ"סים, לשלטון המקומי בישראל והכוונה שלה היא להביא לתוך עולם העבודה גורמים שלא עבדו עד עכשיו.

שלום שמחון: אנחנו לא פונים אליהם, הכלי הזה הוא כלי אחר, גם שירות התעסוקה יהיה שותף בו.

שלום שמחון: לא מדובר לא על הפרטות, לא על ויסקונסין.

שלום שמחון: יש חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת, אשמח להעביר לך אותה בהקדם.

מרינה סולודקין: אתה חושב שזה נורמלי שהיועץ המשפטי מחליט מה המהות של מרכזי ההכוון?

שלום שמחון: לא ביקשתי להחליט.

שלום שמחון: חברת הכנסת שלי יחימוביץ פנתה ליועץ המשפטי של הכנסת בעקבות הקמת מרכזי התעסוקה האלה.

שלום שמחון: לא אני פניתי אליו והוא גם לא ענה לי.

שלום שמחון: הוא ענה לה.

ישראל אייכלר: השאלה היא מה העיקרון.

ישראל אייכלר: לוויסקונסין היה עיקרון לגרום לכך שכמה שיותר אנשים לא יקבלו הבטחת הכנסה.

שלום שמחון: אתם רוצים להפוך את ועדת הכלכלה לוועדת העבודה של הכנסת?

כרמל שאמה-הכהן: עזבו את הנושאים של משרד העבודה, זה לא בסמכות הוועדה שלנו.

ישראל אייכלר: אני הבנתי מהשר שהמטרה היא להכניס אנשים לעבודה.

ישראל אייכלר: מטרת ויסקונסין הייתה לחסוך מסיוע לאנשים.

ישראל אייכלר: השאלה אם זה משהו שונה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא - - -

ישראל אייכלר: אני רק רוצה לשמוע מהשר שזה משהו שונה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שידברו בוועדת העבודה והרווחה - - -

שלום שמחון: זה משהו שונה לגמרי.

שלום שמחון: כל מה שאמרתי לחברת הכנסת סולודקין זה שזה גם מגובה בחוות דעת, שלא ניתנה לי, של היועץ המשפטי של הכנסת.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, בבקשה.

רוברט טיבייב: בדיונים הקודמים בוועדת הכלכלה עלה הנושא של הרשתות הגדולות, שעושות רווחים גדולים על מוצרים, כולל מוצרי חקלאות, והבאנו את הדוגמאות שאותה עגבנייה עלתה לחקלאי 2 שקלים וברשתות לפחות 3 ומשהו שקלים.

רוברט טיבייב: דיברנו פה שהרשתות עושות רווחים של לפחות 300%.

רוברט טיבייב: אתמול שמעתי אותך, אדוני השר, גם בטלוויזיה ואמרו לך שאתה מייצג את הרשתות הגדולות.

שלום שמחון: ככה אמרו לי?

רוברט טיבייב: ככה אמרו לך.

רוברט טיבייב: שמעתי אותך גם בטלוויזיה והתחמקת מתשובה.

רוברט טיבייב: זה היה בערוץ 2 בלילה.

כרמל שאמה-הכהן: מה אמרו לך?

שלום שמחון: לא יודע.

שלום שמחון: אני פעם ראשונה שומע את זה.

רוברט טיבייב: טעיתי – שאתה ביחסים טובים עם הרשתות, והכוונה היא שלא תפגע ברשתות.

ישראל אייכלר: פעם אמרו שהוא מייצג את החקלאות, וזה היה נכון.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, אווירה מאוד חיובית בינך לבין השר.

שלום שמחון: רוברט, עזוב.

שלום שמחון: אני נותן לך את החוק הזה כבר, תירגע.

רוברט טיבייב: לא נרגע.

רוברט טיבייב: אפשר להמשיך?

רוברט טיבייב: יש באמת תופעה, ודווקא בפריפריה, שהרשתות עושות שם חגיגות.

רוברט טיבייב: הרשתות הרגו את כל העסקים הקטנים והבינוניים.

רוברט טיבייב: המכולת הקטנה לא יכולה להתקיים כי הרשת אוכלת והורגת אותה.

רוברט טיבייב: איך המשרד רוצה להתמודד עם התופעה?

רוברט טיבייב: כמובן, המחירים בפריפריה באותן רשתות הרבה יותר גבוהים ממרכז הארץ.

רוברט טיבייב: תודה, אשמח לקבל תשובה.

שלום שמחון: אתה יכול לחזור על השאלה, אם אפשר?

רוברט טיבייב: לא.

רוברט טיבייב: תודה רבה.

רוברט טיבייב: זה זלזול, גם שלך, גם של המשרד שלך בכנסת ישראל ובחברי כנסת.

שלום שמחון: בן-אדם, אתה כינית אותי שקרן.

שלום שמחון: מה אתה מצפה, שאני לא אזלזל בך?

שלום שמחון: איזו ציפייה יש לך?

שלום שמחון: איזה סגנון זה?

רוברט טיבייב: ראינו את הסגנון.

שלום שמחון: זה אתה תגיד בוועדת האתיקה, לא פה.

רוברט טיבייב: בשמחה רבה, אשמח לעמוד בוועדת האתיקה.

רוברט טיבייב: ומחר במליאת הכנסת תשמע דברים יותר גרועים.

רוברט טיבייב: (חבר הכנסת רוברט טיבייב יוצא מחדר הוועדה.

רוברט טיבייב: )

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת ישראל אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: קודם כול, אני מתנצל, כחבר הוועדה, על אי-הנעימות.

ישראל אייכלר: זו הייתה שיחה מאוד נעימה פה דווקא.

ישראל אייכלר: אני כן מאמין לשר ולפקידים אבל אני רוצה לשמוע תשובות לשאלות שהעליתי באופן מאוד-מאוד פרטני:

ישראל אייכלר: המדען הראשי – כמה כסף משקיעים?

ישראל אייכלר: למשל, האם כאשר מוציאים מכרז ממשלתי יש איזה ניקוד שמשרד התמ"ת עושה לפי צורכי המדיניות שאתם קובעים?

שרון קדמי: ודאי.

ישראל אייכלר: למשל, כשאתם מוציאים מכרז, אנשים שמעסיקים מהפריפריות או מהאוכלוסייה הערבית והחרדית, האם יש להם ניקוד יותר גבוה שמאפשר לזכות באיזה מכרז?

שרון קדמי: בוודאי.

ישראל אייכלר: אז אלה דברים שאני רוצה לשמוע, תכלס, מה עושים בשטח כדי לצמצם.

ישראל אייכלר: אם יש לכם תשובות בעניין הזה - כמה משקיעים במדען הראשי?

ישראל אייכלר: כמה מזה הולך - - -?

שרון קדמי: עיקר ההשקעה שם היא במרכז ההשקעות, ומנהל מרכז ההשקעות ייתן את המספרים, דבר דבור על אופניו.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אני רוצה רק את התשובות לשאלות שהצגתי, ואני חושב שהצגתי מספיק שאלות.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כבוד השר, המנכ"ל, אני לא צריך לפרט הרבה על הנושא של המגזר הדרוזי והאבטלה במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: לא מזמן קיימנו דיון בכנסת על התוכנית של 681 מיליון שקל, שגם השר הזכיר בכנסת בשבוע שעבר.

חמד עמאר: מהדיון שקיימנו כאן והמעקב על הביצוע התברר שרק 1.5 מיליון שקלים הוצאו לביצוע ממשרד התמ"ת, רק קורסי הכשרה ליזמים קטנים המשרד מבצע.

חמד עמאר: כל השאר לא נוצל התקציב, לא בוצע התקציב ולא הגיעו בכלל לביצוע התקציב שאושר על-ידי ממשלת ישראל בפברואר.

חמד עמאר: האם השנה אותו תקציב ייעודי למגזר הדרוזי ינוצל?

שרון קדמי: אם אני זוכר נכון, התוכנית כללה שורה של משרדי ממשלה וכל משרד - - -

חמד עמאר: אני מדבר רק על משרד התמ"ת.

חמד עמאר: אני יזמתי את הישיבה למעקב אחרי ביצוע התוכנית והנציג שלכם דיבר בוועדה ואמר שרק בנושא של הכשרה התחילו בביצוע של 1.5 מיליון שקל.

חמד עמאר: כל השאר – לא התחילו בביצוע והוא אמר שהוא מקווה שהתקציב שנועד לנושא הזה ינוצל ב-2012.

חמד עמאר: ופה שמעתי שהיה ניצול תקציבי של כמעט 100%.

חמד עמאר: דבר שני, אני בעצמי מכיר את אזור התעשייה בפריפריה שדיברתם עליו, אזור התעשייה של פקיעין, כיס רסמייה.

חמד עמאר: אני מכיר אותו הרבה שנים.

חמד עמאר: תודה רבה, השקעתם שם המון כסף, אבל אין שם תעשייה, אין אפילו מפעל אחד.

חמד עמאר: אין כלום, אין שיווק.

חמד עמאר: אתם לא יוצאים לשיווק של המגרשים.

חמד עמאר: אני לא יודע מה הבעיה, מה עוצר את זה.

מרינה סולודקין: אז במה משקיעים?

חמד עמאר: השקיעו בתשתית, יש שם תשתית מעולה.

חמד עמאר: ביקרתי שם בשבוע שעבר ואני אומר כל הכבוד למשרד שהשקיע כל כך הרבה כסף.

חמד עמאר: אבל חבל.

חמד עמאר: אם אנחנו משקיעים כל כך הרבה כסף, בואו נצא לשיווק של המגרשים, בואו ננצל את ההשקעה שהשקענו.

חמד עמאר: יש השקעה, לפחות שתהיה תוצאה מסביב.

חמד עמאר: הרי כולם יודעים את הנושא של האבטלה במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: נקודה שלישית, אדוני השר, אמרת להגיע בכל דרך לאוכלוסיות של החרדים, המיעוטים, המוגבלים.

חמד עמאר: כל מרכזי ההכשרה, כל לשכות התעסוקה במגזר הדרוזי נסגרו.

חמד עמאר: אין שירות תעסוקה אחד במגזר הדרוזי, הכול נסגר.

חמד עמאר: בפקיעין היה שירות תעסוקה – נסגר; בבית ג'אן היה שירות תעסוקה שנסגר ועבר לכרמיאל.

חמד עמאר: היום יש לנו בעיה מאוד רצינית של אבטלת נשים.

חמד עמאר: אתה מכיר את זה, אני חושב שאתה מכיר את המגזר הדרוזי כל כך טוב ואתה יודע את הבעיה שאנחנו סובלים ממנה היום, שמעל 80% מהנשים מובטלות.

חמד עמאר: יש לנו אקדמאיות מובטלות.

חמד עמאר: נפגשתי רק בחודש האחרון עם יותר מ-400 בנות שסיימו תואר ראשון ויושבות בבית מובטלות.

חמד עמאר: שירותי תעסוקה, דבר בסיסי, להביא ליישובים.

חמד עמאר: ישבתי עם השר הקודם, פואד בן-אליעזר, והוא הבטיח להחזיר את שירותי התעסוקה לפקיעין, לבית ג'אן, בשביל שיהיה יותר קל, כי שמקבל דמי אבטלה של 1,800 שקל - - -

שלום שמחון: אפשר קריאת ביניים?

שלום שמחון: אבל אל תצא מהדיון.

חמד עמאר: אני לא אצא מהדיון.

חמד עמאר: קשה לפגוע בי, כי אני לא פוגע באף אחד אף פעם.

שלום שמחון: אני עדיין עובד על ההבטחות של אלי ישי, עוד לא הגעתי לאלה של פואד.

חמד עמאר: אם כך, אצטרך לחכות הרבה זמן.

שלום שמחון: אתה בא לוועדה – זה הבטיח, ההוא הבטיח.

חמד עמאר: זה דבר מאוד חשוב.

חמד עמאר: הרי יש בעיה, ואתה בעצמך אומר שאתה רוצה להגיע לכל אחד ואחד בשביל להרים את התעסוקה באוכלוסייה החלשה.

חמד עמאר: אתה אומר: אני רוצה להגיע אליהם.

חמד עמאר: איך תגיע אליהם כשאתה סוגר?

חמד עמאר: אתה צריך לקחת את זה בחשבון.

שלום שמחון: אני לא סגרתי שום סניף.

חמד עמאר: נסגרו בשנתיים האחרונות שירותי התעסוקה בפקיעין ובבית ג'אן.

חמד עמאר: אתה לא סגרת, קודמך – עד שתגיע להבטחות שלו – הוא סגר.

ישראל אייכלר: זו בעיה אמיתית.

ישראל אייכלר: השרים מתחלפים - - -

חמד עמאר: הזכרתם מעונות יום, שצריך להשקיע שם 2 מיליארד שקלים.

חמד עמאר: האם יש תוכנית מפורטת למגזר הדרוזי בנושא של מעונות יום?

חמד עמאר: כי יש לנו את האבטלה הקשה של הנשים.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני מקווה לקבל תשובות.

שלום שמחון: המצוקה שאתה מציג היא מצוקת אמת.

שלום שמחון: דבר שני, המטרה שלנו היא להכניס גם את אותן נשים וגם את אותן מובטלות לעולם העבודה.

שלום שמחון: זו המטרה הראשונה במשרד התמ"ת היום – חרדים ומיעוטים, להכניס אותם לעולם העבודה ולייצר עבורם מקומות עבודה.

שלום שמחון: הביקור שלי במגזר הדרוזי, אחת האפשרויות שאנחנו שוקלים זה לייצר סעיף נייד שיעבור בתוך הכפרים.

שלום שמחון: כמו ניידת כזאת, שתעבור מיישוב ליישוב.

חמד עמאר: שמעתי על זה מראשי הרשויות.

שלום שמחון: אני מקווה שבשבועות הקרובים נדון עם שירות התעסוקה על ייצור הפתרון הזה.

שלום שמחון: הדבר השלישי, והוא החשוב ביותר, הוא מרכזי התעסוקה.

שלום שמחון: זה בדיוק מה שאנחנו מייצרים יחד אתכם, עם השלטון המקומי ועם שירות התעסוקה.

חמד עמאר: אמורים לקום שלושה מרכזי תעסוקה במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אני מקווה שב-2012 יקומו.

שלום שמחון: זאת הכוונה.

שלום שמחון: ברגע שהמלצות טרכטנברג לגבי תעסוקת חרדים ומיעוטים – שהזכיר קודם חבר הכנסת אייכלר - יאושרו בממשלה, ההשקעה בשני המגזרים האלה תעמוד על 1.5 מיליארד לעידוד התעסוקה בחמש השנים הקרובות.

שלום שמחון: זה כסף נטו כדי להרים את התעסוקה, גם במגזר הדרוזי שאתה כל כך דואג לו, וגם במגזר החרדי.

שלום שמחון: חוץ מהנושא הזה, כל כלי המשרד ימשיכו לעבוד לטובת הגופים האלה.

חמד עמאר: לגבי מעונות יום יש תוכנית?

שלום שמחון: נבנה בחמש השנים הקרובות 1,000 מעונות יום.

שלום שמחון: אני לא רואה כמעט שום בעיה בבניית מעונות יום במגזר.

שלום שמחון: ההיפך, אנחנו רוצים יותר, וככל שהרשויות המקומיות והארגונים החברתיים ישתפו אתנו פעולה נבנה.

שלום שמחון: אין בעיה של בניית מעונות יום.

חמד עמאר: אזור התעשייה פקיעין?

שרון קדמי: מבחינת אזורי התעשייה, המשרד, באמצעות מינהל אזורי פיתוח, משקיע מעל 200 מיליון שקלים בשנה.

חמד עמאר: יש שם אזור תעשייה מסודר, יפה.

חמד עמאר: צריך רק להוציא את הקרקע לשיווק.

שרון קדמי: אני מסביר.

שרון קדמי: משרד התמ"ת אחראי על פיתוח התשתיות.

שרון קדמי: אנחנו ממליצים למנהל מקרקעי ישראל על פטור ממכרז לקרקע כזו או אחרת.

שרון קדמי: מינהל מקרקעי ישראל הוא זה שמשווק, ראשי הרשויות הם אלה שמשווקים מול היזמים.

שרון קדמי: אנחנו נשמח לסייע, אבל אין לנו סל של יזמים שאנחנו מחלקים בכל הארץ.

שרון קדמי: מגיע אלינו יזם, הוא רוצה ללכת לאזור תעשייה, אנחנו דואגים שאזור התעשייה יהיה מפותח.

שרון קדמי: אם הוא עומד בקריטריונים אנחנו גם ממליצים למינהל להעניק לו פטור ממכרז על הקרקע.

שרון קדמי: אנחנו לא משווקים את הקרקע פיזית אלא המינהל, בין אם באמצעות מכרז ובין אם באמצעות פטור, וראשי הרשויות.

שרון קדמי: זאת אומרת, ראשי הרשויות צריכים לפתות את היזמים שיגיעו אליהם.

שרון קדמי: בצפון יש המון רשויות שכולן רוצות ויזמים אין מספיק.

שרון קדמי: נשמח לסייע אם יש יזמים ספציפיים שנתקלים בבעיה בנ"צ מסוים.

שרון קדמי: נשמח לעזור, אבל אנחנו לא יכולים לקחת יזם ספציפי ולשים אותו באזור ספציפי.

שרון קדמי: אסור לנו.

שלום שמחון: בשבוע החולף הסיעות הערביות הגישו הצעת אי-אמון בכנסת בנושא התעסוקה במגזר המיעוטים.

שלום שמחון: חבר הכנסת ברכה קרא לי מהנתונים של הלמ"ס על כמה עומדת האבטלה במגזר המיעוטים היום.

שלום שמחון: הוא אמר שהנתון על-פי הלמ"ס, ואני מצדיק אותו, עומד על 14%.

שלום שמחון: אבל בואו נגיד את הנתון השני – אמרתי לו: למה אתה לא מקריא גם את הנתון השני?

שלום שמחון: כשקמה ממשלת נתניהו האבטלה במגזר המיעוטים עמדה על 21.5%.

שלום שמחון: הרי זה לא נעלם משמיים, זה לא קרה ככה במקרה שפתאום היא הצטמצמה ב-30%.

שלום שמחון: במגזר היהודי היא לא הצטמצמה ב-30%.

שלום שמחון: יש ירידה דרמטית באבטלה במגזר המיעוטים, ובמגזר כולו.

שלום שמחון: אבל כשמישהו רוצה להקריא רק צד אחד של המשוואה - - -

חמד עמאר: אני מכיר את הבעיה במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אני לא מדבר על מגזר המיעוטים בכלל.

חמד עמאר: אצלי הבעיה היא במיוחד אצל הנשים.

שלום שמחון: קודם כול, אני רוצה נציג את הנתונים ביושר, לא הכול זה לתקוף.

שלום שמחון: ירידה של 30% זו ירידה דרמטית של הממשלה הנוכחית.

שלום שמחון: אותו דבר גם אצל החרדים.

שלום שמחון: המספרים מדברים, אין לי מה לעשות נגד הדבר הזה, אין לי שום כוונה להסתיר את הנתונים.

שלום שמחון: אני לא אומר שזה קרה רק בגלל הממשלה, אבל בואו לא נתעלם מהנתונים.

שלום שמחון: אם אתה מציג אותם לחובת הממשלה, אז תציג גם את הנתונים לזכות הממשלה.

שלום שמחון: אני מתחייב שכל אישה דרוזית שתרצה לצאת לעבודה מחוץ לכפר שלה, אני אמצא לה עבודה.

חמד עמאר: תהיה לך בעיה.

חמד עמאר: אני אומר לך, תהיה לך בעיה.

חמד עמאר: הדעות הקדומות של הדרוזים שהנשים לא רוצות לצאת מהיישוב – זה כבר נגמר.

שלום שמחון: אני אומר לך את זה פה, זה גם נרשם וגם משודר – כל אישה דרוזית שתרצה לצאת לעבודה מחוץ ליישוב, אנחנו נמצא לה עבודה, שירות התעסוקה ימצא לה עבודה.

שלום שמחון: תאמין לי, אין אחד שפנה עד היום לשירות התעסוקה שלא נמצא לו מקום עבודה.

שלום שמחון: יחד עם זה, צריך לייצר מקומות עבודה גם במקום.

שלום שמחון: אין ספק שהפגיעה בענף הטקסטיל גרמה לפגיעה גדולה בחלק מהמגזר, בעיקר במגזר הדרוזי.

שלום שמחון: אבל מה לעשות?

שלום שמחון: העולם הולך למקום אחר ואנחנו צריכים לחשוב על אפשרויות אחרות.

שלום שמחון: מה הן האפשרויות, למשל?

שלום שמחון: למשל, בתקופה הקרובה יש מחשבה להקים מפעל נעליים בירכא.

שלום שמחון: זאת אומרת, אנחנו חושבים כל הזמן על אפשרויות נוספות.

שלום שמחון: אחת התוכניות שמדברים עליה כרגע עם מרכז ההשקעות היא להקים מפעל בירכא, לפתור את הבעיה של אלה שעזבו את הטקסטיל.

שלום שמחון: גם כלים אחרים בסופו של דבר יאפשרו לעודד את התעסוקה.

שלום שמחון: אנחנו נגיע ל-40% ב-2020, זאת הכוונה.

שלום שמחון: זאת אומרת, 40% מהנשים מהמגזר יהיו בעולם העבודה בשנת 2020.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת ברקוביץ, בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, המשרד שלכם נוגע לכל אחד ואחת מאתנו באופן אישי, בכל תחום.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה מכל המצגת שראיתי כרגע שאתה, אדוני השר, ואנשיך עושים עבודה ברוכה ומרגישים שאתם מזיזים דברים, עושים דברים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני חייבת לומר את המשפט, שאני מאוד לא אוהבת לשמוע אותו גם לגבי עצמי, שהתחושה היא: עשית ולא אמרת – לא עשית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה שעל אף שמשרד התמ"ת הוא משרד – אם תשאל אותי פעם איזה משרד אני רוצה, זה אחד המשרדים שהייתי רוצה מאוד לעמוד בראשו, כי זה משרד מרתק.

שלום שמחון: אני רוצה לראות את תורת הסיכויים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הסיכויים באים מלמעלה, תאמין לי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רק מלמעלה.

כרמל שאמה-הכהן: באמת במקרה שלכם רק אלוהים יכול לעזור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם במקרה שלכם רק אלוהים יכול לעזור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם צריכים להתחיל להבין בכנסת ישראל שכל מה שקורה פה כתוב מלמעלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה על הציניות.

שלום שמחון: יוליה, הכול היה בצחוק.

יצחק וקנין: יוליה, אני כבר ותיק פה, גם שלום שמחון ותיק.

יצחק וקנין: נכנסנו יחד לכנסת.

יצחק וקנין: שלא תיפול רוחך, אני דווקא מעודד אותך.

יצחק וקנין: למה?

יצחק וקנין: כבר היה מקרה שהליכוד ירד ל-12 ועלה.

יצחק וקנין: עולים ויורדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לך מאוד, חבר הכנסת וקנין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא סתם אני כל כך מכבדת אותך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לחזור ולומר שהמשרד שלך מרתק ונוגע בכל התחומים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש לי תחושה שאתם לא עושים מספיק עבודה, מספיק דוברות, מספיק בונים את עצמכם כאחד המשרדים הכי רלוונטיים לכל תחומי החיים שלנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת הרבה מאוד בקשות של אנשים ששואלים שאלות ממש מוזרות, כי זה נראה לי ברור שהם יפנו למשרד התמ"ת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלות בתחום הייצוא, בתחום הייבוא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יודעים למי צריך לפנות – אליכם?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למכון התקנים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יודעים למי לפנות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו נקודה אחת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נקודה יותר רצינית היא בנושא המעסיקים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת הרבה פניות בתחום המעסיקים, פגיעה בעובדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול כמה תלונות בתחום האכיפה של חוקי ההעסקה מגיעים למשרד שלכם?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יש פה מישהו שיכול לתת לי תשובה מאוד אשמח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה בא להסביר לנו הרבה דברים שאנחנו לא יודעים, אבל אולי כדאי שתתייחסו לזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא חושבת שמשרד התמ"ת פחות חשוב ממשרד האוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את משרד האוצר אוהבים להאשים בכל דבר, אבל אני חושבת שאתם משרד שנוגע בבשר החי, בבני-אדם, בכל תחום ההעסקה ואתם לא נמצאים שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו סתם תחושה אישית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת שתקבלו אותה ותיתנו לי תשובה לגבי התלונות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני גם מבקשת לקבל תשובה לגבי הייצוא, ששאלתי קודם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המנכ"ל אמר שתהיה פה הרחבה בנושא הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול שלושה דברים, בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שזה לא בשביל ישיבה אחת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אחד, נושא של העסקת אנשים מעל גיל 40.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה משרד התמ"ת עושה עם זה שאנשים מעל גיל 40 אין להם מה לעשות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני צעירה ברוחי ואני מרגישה שאני מדברת על אנשים בוגרים – אבל 40 זה הרבה יותר צעיר ממני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים יוצאים החוצה, אם איבדו עבודה, וזו אחת המכות הרציניות שקיימות במדינת ישראל.

ישראל אייכלר: אל תחכי שתהיי בת 50, כי אז המצב יותר חמור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להתחיל מגיל 40.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול מה קורה עם הנושא של מעונות לילדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא בדיוק יודעת אם זה שייך לכם, אפרופו מה שדיברתי קודם שאני לא יודעת מה שייך לכם ומה לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנושא של מעונות יום לילדים, שעכשיו ראש הממשלה החליט שזה מגיל 3.

שלום שמחון: זה משרד החינוך.

שלום שמחון: זה לא מעונות, זה גן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם אלה עד גיל 3?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מברכת את ראש הממשלה שהחליט סוף-סוף לעשות מעשה וזה יהיה מגיל 3, אבל מה קורה עם נשים שיש להן ילדים עד גיל 3?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה עולה הון תועפות, ואני חושבת שזה כן נמצא בתחום האחריות שלכם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נראה לי שזה פסח על כולנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הכבוד לגיל 3, אבל מה קורה לפני?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דבר אחרון - עסקים קטנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם כל מה שאתם עושים, אני חושבת שאין מספיק מענה בתחום העסקים הקטנים בארץ.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתמול הייתה הצעת חוק בוועדת הכלכלה, הצעת חוק הניקיון, לגבי פרסום בתיבות דואר עם מגנטים ופלאיירים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו הצעה שהולכת לפגוע מאד בעסקים קטנים, לדעתי, כי אין דרך לעסקים קטנים ובינוניים לפרסם היום, לא ברדיו, לא בטלוויזיה, לא בעיתונות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה את נמצאים בכל התחום הזה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שוב, אני מרגישה מחסור אדיר במידע, בקשר שלכם עם הלקוחות, במערך שלכם מול הלקוחות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לקוחות – אני מתכוונת אזרחים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האמת היא ששאלתי אותך יותר מדי שאלות, אבל - - -

שלום שמחון: המנכ"ל ואני נתחלק בתשובה.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד כבסיס שיושב ראש ועדת הכלכלה החליט לקיים דיון שהוא שונה מהדיונים שמתקיימים כל יום.

שלום שמחון: מתקיים פה דיון שעלה על סדר היום, אז מתמקדים בנושא היום.

שלום שמחון: נניח אם תחליט להתמקד בתעשייה – זה הדיון, או תקנות או חוקים.

שלום שמחון: היושב ראש ביקש מאתנו להציג את מכלול הפעילויות של משרד התמ"ת ולהציג את המשרד.

לאה ורון: אגב, זה בהתאם לתקנון הכנסת.

לאה ורון: כל אחד מהשרים מחויב להציג שמפקחת על ענייניו את תחומי פעילות המשרד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אנחנו קופצים על העגלה ושואלים את כל השאלות הנדרשות.

שלום שמחון: אני מנסה להגיד לכם, גם כמי שישב פעם בכיסא של כרמל וגם כשר, שזה דיון שונה מהדיון הרגיל.

שלום שמחון: הוא מציג משהו רחב מאוד, עם הרבה מאוד נושאים.

שלום שמחון: אז גם אתם צריכים להתנהל אחרת בדיון מהסוג הזה, זה לא משהו שהוא נקודתי.

שלום שמחון: זה דיון שונה, כמו שאמרה מנהלת הוועדה, זה לפי תקנון הכנסת, ואנחנו צריכים להציג מה המשרד עושה במכלול רחב של תחומים.

שלום שמחון: באופן טבעי, חלק מהחברים פה אומרים שהם משתעממים, וזה בסדר.

שלום שמחון: אנחנו צריכים להציג - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממש לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא לחלוטין לא משתעממת.

שלום שמחון: זה נאמר קודם.

שלום שמחון: זה דבר אחד שרציתי להגיד לגבי המהות של הדיון הזה, שהוא שונה מדיונים רגילים.

שלום שמחון: אם היינו מדברים רק על ועדת המזון, שעוסקת בהורדת יוקר המחיה, אז אין ספק שהפיוזים היו עולים והיו צעקות ועניינים, וכל אחד היה אומר את דעתו.

ישראל אייכלר: היושב ראש הציג בשאלה הראשונה את יוקר המחיה וחוסר תחרות.

שלום שמחון: בסדר, אבל הדיון היום הוא על הכול, לא רק על הדבר הזה.

שלום שמחון: זה דבר אחד, שכדאי שנגיד אותו גם בינינו.

שלום שמחון: הדבר השני, נוגע לנושאים שאנחנו עוסקים בהם.

שלום שמחון: לא במקרה הגלישה שלנו לנושאים שהם לא בתחום אחריות הוועדה הם מהירים.

שלום שמחון: זה לא מקרי, כי משרד התמ"ת זה לא תעשייה, מסחר ותקשורת, זה תעשייה, מסחר ותעסוקה.

שלום שמחון: מאחר שזו תעסוקה - - -

ישראל אייכלר: אהוד אולמרט היה גם על התקשורת וגם על התמ"ת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה זה אומר?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי את מה שאתה אומר, אדוני השר.

שלום שמחון: מה שאני מנסה להגיד לך זה שבאופן טבעי חלק מהשאלות שלכם גולשות למקומות שהם לא בתחום אחריותה של הוועדה.

שלום שמחון: תחום התעסוקה - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ניהול מערך שירות לקוחות זה לא שייך אליך?

שלום שמחון: תני לי לענות.

שלום שמחון: שאלת, אני אתן תשובות לכל מה שכתבת.

שלום שמחון: הכוונה שלי היא לא להתנצח, רק להסביר.

שלום שמחון: הנושא של התעסוקה כולל את שירות התעסוקה, מרכזי התעסוקה, מעונות היום, את ההכשרה המקצועית.

שלום שמחון: כל החבילה הזאת היא בתחום התעסוקה, היא לא בתחום האחריות של הוועדה.

שלום שמחון: אין לי בעיה לדבר על זה.

שלום שמחון: אם היושב ראש רוצה, נדבר כמה שאתם רוצים.

שלום שמחון: אנחנו גם נענה על מעונות היום כי שאלת, גם אם הייתי ברחוב הייתי עונה.

שלום שמחון: אני רק אומר מה נמצא בתוך חבילת התעסוקה.

שלום שמחון: בתוך חבילת התעסוקה נמצאים הנושאים שהזכרתי קודם – מעונות יום, הכשרה, שירות התעסוקה, מרכזי התעסוקה.

שלום שמחון: עכשיו נענה על השאלות שלך.

שלום שמחון: אני לא בורח, אני רק מנסה לעשות סדר כי בסוף הדו-שיח בינינו יכול להיות דו-שיח של חירשים.

שלום שמחון: תענה בבקשה.

שרון קדמי: אוכלוסייה של בני 45 פלוס – אנחנו בוודאי ובוודאי מודעים לבעייתיות.

שרון קדמי: יש במשרד אגף שמטפל באוכלוסיות מיוחדות, שאחת מהן היא בני 45 פלוס.

שרון קדמי: יש ראש לאגף הזה, פעילה מאוד ונמרצת מאוד.

שרון קדמי: ממש עכשיו השקנו שיתוף פעולה יוצא דופן בין המשרד לבין שתי עמותות שפועלות בנושא הזה במגזר השלישי – אחת עמותת "50 פלוס מינוס" והשניה עמותת "ידיד".

שרון קדמי: עשינו גם כנס מעסיקים גדול בנושא הזה.

שרון קדמי: האוכלוסייה הזאת בוודאי ובוודאי חשובה לנו.

שרון קדמי: אנחנו מודעים לבעייתיות, שככל שאתה מבוגר יותר, למרות שאתה גם בעל ניסיון יותר ויש לך יתרונות, קשה יותר למצוא מקום עבודה.

שרון קדמי: נשמח להעביר לך את תוכנית העבודה שלהם כדי שתתרשמי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד רוצה.

שרון קדמי: לגבי מעונות היום, החלוקה מאוד פשוטה.

שרון קדמי: עד הכניסה לחוק חינוך חובה, שזה גיל 3, הם באחריות משרד התמ"ת.

שרון קדמי: אני מדבר על המעונות שנמצאים בפיקוח.

שרון קדמי: מעונות פרטיים – כל אחד יכול לעשות כאוות נפשו.

שרון קדמי: המערכת שם, כמו שאמרתי קודם, היא אחת המערכות הגדולות במשרד והיא הולכת להיות המערכת הכי גדולה בהיקף התקציבים שלה.

שרון קדמי: משרד התמ"ת מסבסד מדי שנה כמעט 90,000 ילדים בגילאים הללו במסגרת מעונות היום והצהרונים, סבסוד שנע בין 300 שקלים ל-1,500 שקלים, בהתאם למבחן ההכנסה.

שרון קדמי: המחיר שם מפוקח על-ידי משרד התמ"ת.

שרון קדמי: המחיר הוא נורמטיבי, הוא סביב 1,800 עד 2,000 שקלים, תלוי - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לילד.

שרון קדמי: כן, לילד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז זה לא נורמטיבי, כי זה לילד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יש שלושה ילדים או שני ילדים שנולדו אחד אחרי השני, אי-אפשר - - -

שרון קדמי: כשאני מתייחס למחיר נורמטיבי אני מתכוון למחיר שהוא מאוזן מבחינת התשומות שנכנסות.

שרון קדמי: אני לא אומר שזה נורמטיבי כי זה משתנה ממשפחה למשפחה.

שרון קדמי: יש כאלה ש-2,000 שקלים זו ההכנסה שלהם בחודש, ברור שלהם זה לא נורמטיבי.

שרון קדמי: לא זו הייתה כוונתי.

שרון קדמי: המחיר הזה, כאמור, מפוקח ומסובסד.

שרון קדמי: משרד התמ"ת מסבסד 700 מיליון שקלים בנה.

רן רידניק: עם הצהרונים זה אפילו יותר.

שרון קדמי: 850 מיליון שקל לסבסוד הילדים הללו.

שרון קדמי: במסגרת דוח טרכטנברג זה יגדל תוך חמש שנים בחצי מיליארד שקלים נוספים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה אומר?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר הנחות?

שרון קדמי: לא, המטרה היא להרחיב את ההיצע זאת אומרת, מספר המבנים הפיזיים, ועל-ידי כך להכניס כמה שיותר ילדים למסגרות המפוקחות.

שרון קדמי: המסגרות המפוקחות ייהנו משני דברים.

שרון קדמי: אחד, מחיר מפוקח.

שרון קדמי: יש הבדל בין 2,000 שקלים מפוקח עם סבסוד לבין 5,000 שקלים במעון פרטי.

שרון קדמי: בנוסף, חוק פיקוח על פעוטות, שאני מקווה שנשלים התקנת התקנות בזמן הקרוב.

שרון קדמי: זה יסדיר את השוק הזה מבחינת אמות המידה לכל מעון, מבחינת בטיחות, פדגוגיה וכו'.

שרון קדמי: גם על זה אשמח להעביר לך חומר מפורט יותר.

שלום שמחון: אנחנו נפתח את שוק מעונות היום לתחרות.

שלום שמחון: מבחינתנו, זה כלי.

שלום שמחון: אנחנו רוצים להגדיל את ההיצע של מעונות היום, אנחנו רוצים להכניס יותר מפעילים למעונות היום, אנחנו רוצים לעבוד ישירות מול ההורים ולהפעיל ואוצ'רים.

שלום שמחון: אנחנו רוצים להכניס את שוק מעונות היום לתחרות כדי להוריד את המחיר, כדי שהוא לא יעלה 2,500 שקל להורה.

שלום שמחון: זה מעבר לסבסוד שהממשלה תיתן, מעבר לזה שהיא תבנה הרבה מעונות יום כדי שלא יהיה חוסר, מעבר לזה שהיא תכניס יותר מעונות יום פרטיים, שכרגע לא עובדים מול התמ"ת.

שלום שמחון: מעבר לעניין של הפיקוח, הכוונה שלנו היא להניע תחרות אמיתית במעונות היום, וזה באמת קשור - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה זמן אתה חושב שייקח השינוי המיוחל הזה?

שרון קדמי: השינוי כבר החל.

שרון קדמי: ממשלת ישראל קיבלה החלטה לפני שבוע שמאמצים את המלצות דוח טרכטנברג.

שרון קדמי: אנחנו נכנסים לתוכנית חומש, בימים הקרובים נציג לשר התמ"ת את תוכנית העבודה לחומש הקרוב.

שרון קדמי: זה פרויקט מאוד שאפתני, גם בהיבט התפעולי שלו, גם בהיבט הנדל"ני שלו.

שרון קדמי: לבנות 1,000 מעונות ומעלה זה היקף חסר תקדים.

שרון קדמי: אנחנו נבנה מעל 200 מעונות בשנה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה גם יקטין את מספר הילדים בכל מעון?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו גם אחת המטרות?

שרון קדמי: אחת המטרות של החוק, או התקנות, זה לקבוע אמת מידה כמה ילדים צריכים להיות במסגרת.

שרון קדמי: כמובן שהמספר משתנה מכיתת תינוקות בני שלושה חודשים לכיתת פעוטות בני שנתיים וחצי.

שרון קדמי: אבל הכול מלווה בעבודה פדגוגית של אנשים מומחים בתחום הזה.

שרון קדמי: אנחנו לא עושים שום דבר שלא בליווי מקצועי מאוד קפדני.

ישראל אייכלר: התוכנית היא רק במעונות שתיבנו או בכל המעונות בארץ?

שרון קדמי: המטרה שלנו היא לפקח על כל המסגרות הקיימות.

שרון קדמי: זאת אומרת, אם היום אנחנו מפקחים על כ-1,800 מעונות, בסוף התהליך הכוונה היא להגיע לפיקוח כמעט על 10,000 מסגרות.

שרון קדמי: זה אומר גדילה חסרת תקדים במערכת, כולל הפיקוח, כולל הסבסוד.

שרון קדמי: זה משהו באמת גדול.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולל הכשרה של גננים, גננות?

שרון קדמי: בוודאי, שאלה מצוינת.

שרון קדמי: הדבר יחייב הכשרה של אלפי מטפלות, וגם לזה תוכנית כוללת מסלולי הכשרה ותקציב.

שרון קדמי: זאת אומרת, האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת ילווה את התהליך בהכשרת מטפלות, שללא ספק נצטרך.

ישראל אייכלר: אבל גם במעונות הקיימים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, מעון שנכנס לפיקוח, גם אם הוא נמצא במקום מסוים, אתה לא תגיד לו: תצא מפה - - -

שרון קדמי: ממש לא.

שרון קדמי: מי שמסגרת הוא במסגרת.

ישראל אייכלר: כי יש המון מעונות שקיימים, אתה לא צריך - - -

שרון קדמי: ממש לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מטפלים ומטפלות, כמה?

שלום שמחון: נשקיע 700 מיליון שקל בשיפוצים.

שלום שמחון: כדי שהם ייכנסו למערכת שלנו הם צריכים לעבור שלבים.

שלום שמחון: יש בוועדה אחרת חוק מעונות היום.

שלום שמחון: הם יצטרכו להיכנס להסדרה שלנו, לעשות שינויים שקשורים בבטיחות ועוד כמה דברים.

שלום שמחון: הממשלה תשקיע בזה כסף, מאות מיליוני שקלים בשנים הבאות.

שרון קדמי: כל המידע על המעונות מצוי באתר שלנו ואנחנו גם נשמע להעביר לכם.

שרון קדמי: זה באמת המון מידע.

שרון קדמי: נשמח להשיב פרטני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם השאלה האחרונה שלי, לגבי התדמית שלכם?

כרמל שאמה-הכהן: התדמית זה פחות מעניין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא משרד פרסום.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מאוד חשוב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הציבור צריך לדעת שיש כזה משרד.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, אני רוצה לשאול שאלה אחרונה.

כרמל שאמה-הכהן: הגיעו אלינו תלונות של יבואנים קטנים ובינוניים מסין, שמייבאים כל מיני מוצרים.

כרמל שאמה-הכהן: כשמגיעה התכולה לכאן פתאום המחיר של עמילות המכס ושל ההובלה משתנה והם נותרים שבויים וצריכים לשלם כפול.

כרמל שאמה-הכהן: זה קורה רק מול הסינים.

כרמל שאמה-הכהן: אמרו שהפנו תלונות לנספח המסחרי.

כרמל שאמה-הכהן: לא שמעת על זה?

שרון קדמי: אני לא מכיר.

שרון קדמי: נשמח לקבל את החומר.

שרון קדמי: יש לנו גם את בועז, שנמצא פה, סמנכ"ל סחר חוץ, וגם דני גולדשטיין, שהוא מנכ"ל מכון התקנים.

שרון קדמי: אולי גם מהכיוון ההוא יש איזשהו חסם.

שרון קדמי: אני מודה שאני לא מכיר.

שרון קדמי: אם בועז מכיר את הפרטים, אז בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: בועז, אתה מכיר על מה אני מדבר?

בועז הירש: כן.

בועז הירש: הגיעו כמה מכתבי תלונה לנספח שיושב בדרום סין.

בועז הירש: מדובר במהלכים שמאוד קשה להיכנס אליהם.

בועז הירש: עד כמה שאני מבין זו תרמית בין אנשי עסקים פרטיים.

בועז הירש: היכן שניתן מבצעים בדיקות, אבל זה למעשה המרחב הפרטי בין שני אנשי עסקים.

בועז הירש: מאוד בעייתי.

כרמל שאמה-הכהן: זאת אומרת, אין לנו יכולת לעזור, לא בהדרכה ולא - - -

שלום שמחון: מה זה הדבר הזה?

בועז הירש: יבואן רוכש סחורה אצל הסינים.

בועז הירש: כאשר הסחורה מגיעה היא לא עומדת או שהוא לא מקבל את ההיקפים או שפתאום הוא מקבל חשבוניות בהיקפים יותר גדולים, עם חלק יותר קטן מהסחורה שמוחזקת כבת ערובה עד שיקבלו את היתר.

כרמל שאמה-הכהן: זה סכומים קטנים, בדרך כלל 2,000 עד 5,000 דולר פר משלוח, אבל בשביל הקטנים והבינוניים זה הרבה כסף.

בועז הירש: לחלוטין.

כרמל שאמה-הכהן: הם העבירו לי קלסר שלם.

כרמל שאמה-הכהן: לא הספקתי עדיין להתעמק בו, אבל הם אמרו - - -

בועז הירש: אני מודע למקרה או שניים ברמה האישית.

בועז הירש: אם אפשר לקבל יותר פרטים, אפשר לפנות למכון הייצוא שיקיים סדנאות הדרכה בנושא.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכל המשתתפים בדיון, הישיבה נעולה.