ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 738, 2012-02-07 10:00

רוברט אילטוב: בוקר טוב, אנחנו נתחיל את סדר היום של ועדת הכלכלה בציון יום "מקורות" בכנסת - 75 שנה להיווסדה של החברה הלאומית למים.

רוברט אילטוב: אני חושב שזו אחת החברות החשובות למדינת ישראל גם בהיבט האסטרטגי-מדיני וגם מבחינת אספקת המים החיוניים ברמה היומיומית לתושבי ישראל.

רוברט אילטוב: איך שלא נסת

רוברט אילטוב: כל על זה, אנחנו תלויים במים באזור הזה באופן ספציפי.

רוברט אילטוב: אבקש ממנכ"ל "מקורות" להציג את הנושא, בבקשה.

שמעון בן חמו: תודה רבה.

שמעון בן חמו: תודה ליו"ר הוועדה, תודה לחברי הכנסת ולכנסת.

שמעון בן חמו: "מקורות" מאוד-מאוד שמחים להיות כאן בכנסת ולהציג - - -

רוברט אילטוב: דרך אגב, בכל הוועדות היום מציינים את יום "מקורות", לכן אתם לא תראו בכל הוועדות הרבה חברי כנסת, כי זה גם יום כזה - יום שלישי, וגם יש היום נטיעות של עצים, הרבה חברי כנסת מחוץ למשכן, לכן - - -

נחמן שי: מחר הנטיעות.

רוברט אילטוב: חלק גם היום אני חושב.

נחמן שי: כן?

רוברט אילטוב: כן.

רוברט אילטוב: אז, בבקשה, זכותך.

שמעון בן חמו: תודה רבה.

שמעון בן חמו: אני מודה שוב לכנסת, ליו"ר הכנסת, ליו"ר הוועדה, לחברי הכנסת - -

לאה ורון: לחבר הכנסת נחמן שי.

שמעון בן חמו: - - על ההזדמנות להציג את פעילות "מקורות" בכנסת ויום "מקורות" בכנסת לאור חגיגות ה-75 שנה של החברה.

שמעון בן חמו: בכוונתנו בוועדה ובוועדות האחרות להציג גם את החברה וגם את פעילותה לאורך השנים ולעתיד, וגם נושאים שונים שאנחנו חושבים שראוי להעלות בוועדות הכנסת השונות לדיון, נושאים חשובים, אסטרטגיים בתחומי פעילות שונים בתחום המים, אנחנו חושבים שחשוב מאוד לפתוח את הנושא הזה לדיון ולקיים דיון על הנושאים הללו.

שמעון בן חמו: אתחיל במצגת, ביחד אתי נמצאים כאן - - -

רוברט אילטוב: רק לפני שאתה מתחיל, חבר הכנסת נחמן שי, אתה רוצה להגיד כמה מלים?

נחמן שי: לא, אני שמח על הרעיון.

נחמן שי: אני חושב שזה חיוני לשמוע גם מה "מקורות" עושה, אבל בעיקר להסתכל קדימה, כי הלוא מה שחסר לצערי הרב בישראל זה תכנון לטווח ארוך, לכן באתי אגב, אני חושב - - -

רוברט אילטוב: דרך אגב, היוזמה ליום "מקורות" היא יוזמתו של חבר הכנסת משה מוץ מטלון.

נחמן שי: יופי, אני שמח על כך ואני באתי לשמוע חזון, אני מסתכל על 20, 30 שנה ולא יודע מה יהיה ב-20, 30 שנה – אבל דרושים מים.

רוברט אילטוב: יהיה בסדר, בבקשה.

נחמן שי: בסדר, אני פה בשביל זה.

שמעון בן חמו: תודה רבה.

שמעון בן חמו: אתחיל במצגת, כמו שאמרתי, אציג בקצרה את פעילות "מקורות" וגם שלושה נושאים עיקריים שאנחנו רוצים להעלות, שלושת הנושאים לדיון: אחד, הקמת מערכת ארצית לקולחים לחקלאות, השני, ניהול המערכת הארצית של מים שפירים בעידן ההתפלה, ניהול העודפים, אני אדבר על זה בהמשך, בזמן הלא רחוק נתחיל לראות עודפים בפעילות השוטפת או בתפוקה השוטפת של כל מתקני ההתפלה עד תחילת 2014.

רוברט אילטוב: מאיזו שנה יהיו לנו עודפים?

שמעון בן חמו: מתחילת 2014 יהיו עודפים שוטפים.

שמעון בן חמו: אני מזכיר ואזכיר את זה בהמשך, ישנו גירעון מאוד גדול במאגרי המים של המדינה, גירעון של כ-1.5 מיליארד מ"ק בכל המאגרים.

שמעון בן חמו: ובשלב ראשון יש צורך למלא את המאגרים, ובעתיד אנחנו נגיע גם לעודפים וניהול העודפים וניהול מערכת המים הארצית - - -

לאה ורון: כל שנה מבשרים לנו על בצורת - - -

נחמן שי: אנחנו המדינה המתפילה ביותר בעולם.

שמעון בן חמו: נכון.

שמעון בן חמו: אנחנו תיכף נדבר על - - -

לאה ורון: אז למה שיתפילו כל כך הרבה?

שמעון בן חמו: אנחנו תיכף נדבר על זה בהמשך.

שמעון בן חמו: יש לזה הרבה סיבות והרבה יתרונות, אבל ניהול מערכת המים הארצית בעידן ההתפלה, בעידן העודפים הוא ניהול אחר לגמרי ממה שהכרנו עד היום וצריך להיערך לכך.

שמעון בן חמו: אנחנו מציגים את זה כתפיסה, מציגים את התפיסה וגם את אופן הפעולה שאנחנו חושבים שראוי שיהיה.

שמעון בן חמו: אציג את זה, אפתח את הנושא הזה לדיון.

רוברט אילטוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת חמד עמאר.

שמעון בן חמו: נושא שלישי שאני מתכוון להעלות, ואני אפרט כל נושא במצגת.

שמעון בן חמו: הנושא השלישי זה כל נושא -"מקורות" כפי שאמרתי, פועלת כ-75 שנה, חוגגת בעוד כשבוע 75 שנה להיווסדה - לאורך השנים "מקורות" צברה ידע רב בתחום המים.

שמעון בן חמו: ישראל היא מהמדינות המובילות בעולם בתחום המים, ממש בטופ שבטופ של המדינות בתחום המים, והידע הרב שנצבר כאן מאפשר למשק המים הישראלי ול"מקורות" לפתח פעילות עסקית מאוד-מאוד ענפה בתחום המים בעולם.

שמעון בן חמו: אנחנו עושים את זה היום וחושבים שאנחנו יכולים לעשות את זה הרבה-הרבה יותר, וצריך לאפשר - כמו שאפשרו לתעשיות הביטחוניות הממשלתיות פעילות בחוץ-לארץ - על מנת למנף את כל הידע והיכולות בארץ לפעילות עסקית ענפה בחוץ-לארץ.

שמעון בן חמו: הדבר הזה יוצר הכנסות רבות למדינה, מטבע זר - - -

נחמן שי: מה מונע מכם?

נחמן שי: זה גם מסתדר עם הוועדה שלך, לדעתי.

שמעון בן חמו: על-פי חוק החברות הממשלתיות, כל פעילות בחוץ-לארץ שכרוכה בהקמה של חברה או איזשהו תאגיד, חייבת את אישור הממשלה.

שמעון בן חמו: התהליך מאוד מסורבל, מאוד ארוך ומאוד מקשה על הפעילות.

שמעון בן חמו: בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות אפשרו לתעשיות הביטחוניות הממשלתיות - - -

רוברט אילטוב: זה מצריך חקיקה?

שמעון בן חמו: לא.

שמעון בן חמו: זו החלטה של הממשלה.

שמעון בן חמו: בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות אפשרו מסלול ירוק לתעשיות הביטחוניות לפעילות בחוץ-לארץ, תחת מגבלות ובקרה ותקנות, אבל זה מאוד-מאוד מקל על הפעילות שלהם, הם עושים פעילות מאוד ענפה בחוץ-לארץ.

שמעון בן חמו: ואנחנו חושבים שהידע שקיים ב"מקורות" והיתרונות שקיימים בפעילות "מקורות" הם לא פחותים, והיתרון היחסי שיש לישראל בתחום המים הוא לא פחות מאשר יש לישראל בתחום התעשיות הביטחוניות, ואנחנו יכולים למנף את זה לפעילות מאוד-מאוד ענפה בישראל, ואנחנו רוצים לבצע את זה.

נחמן שי: יש את חברת החשמל - סליחה שאני מקשה, אני הולך אחרי - נגיד שחברת חשמל התחילה איזשהם קשרים עם קפריסין לאחרונה, גם איזה גיבוי הדדי וגם פתחו שם, לפי דעתי איזושהי פעילות, הם קיבלו על זה אישור מיוחד מהממשלה?

שמעון בן חמו: כן.

שמעון בן חמו: אם הזכרת כבר את קפריסין - מסוף השנה, אנחנו "מקורות", נספק 40% מאספקת המים השפירים של קפריסין לקפריסין על-ידי שני מתקני התפלה, אחד שסיימנו עכשיו, ואחד שאנחנו בתהליך.

נחמן שי: אתה כן פועל בחוץ-לארץ.

שמעון בן חמו: אנחנו גם פועלים פעילות מאוד-מאוד איטית, התהליכים מאוד מסורבלים, ואנחנו יכולים לעשות הרבה-הרבה יותר בתחום.

שמעון בן חמו: אז אני אתחיל את המצגת, ברשותכם.

שמעון בן חמו: "מקורות" במספרים: 4,800 לקוחות, 7 מיליון צרכני קצה, מספקת כ-1.5 מיליארד מ"ק בשנה, 3,000 מתקנים, 10,000 ק"מ של קווי מים, לחברה דירוג של טריפל A, הדירוג הגבוה ביותר שיש היום בארץ, מספקת מים גם לרשות הפלסטינית וגם לירדן בהיקף של קצת מעל 100 מיליון מ"ק בשנה - - -

רוברט אילטוב: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.

קריאה: זה מה שחסר לנו כרגע לחקלאות, לעזאזל.

שמעון בן חמו: ולחברה שתי חברות בנות: "שחמ מקורות ביצוע", זה חברת הביצוע של החברה, חברה קבלנית שבונה את כל מתקני המים של "מקורות" וגם לגורמים נוספים ו"מקורות פיתוח וייזום" זו הזרוע השיווקית, היצרנית של החברה בעיקר בחוץ-לארץ, גם בארץ, אבל בעיקר בחוץ-לארץ.

שמעון בן חמו: תחומי הפעילות העיקריים: ניהול אינטגרטיבי של כל "מקורות" המים, אקוויפרים, כנרת, קידוחים, ניהול אינטגרטיבי של מקורות המים, ביטחון המים - נושא מאוד מרכזי שאנחנו עוסקים בו, אנחנו מספקים כ-60% מהשבת המים לחקלאות, המים מושבים לחקלאות - - -

רוברט אילטוב: למה אתה מתכוון כשאתה אומר ביטחון המים?

שמעון בן חמו: ביטחון המים – ישראל כידוע, חשופה לאיומים מאוד גדולים, בין היתר גם בתחום המים, ולנושא של אבטחת מקורות המים ואבטחת אספקת המים יש משקל רב מאוד בפעילות החברה.

שמעון בן חמו: החברה עוסקת בנושא הזה הרבה מאוד, החברה פיתחה ידע רב בתחום והיא מהמובילות בעולם בתחום זה.

שמעון בן חמו: גם את התחום הזה אנחנו מייצאים לעולם ויש ביקוש מאוד גדול לתחום הזה בהרבה מאוד מדינות, בהרבה מאוד שיטות אנחנו יודעים לאבטח את מקורות המים של ישראל.

שמעון בן חמו: אספקת המים באיכות ואמינות גבוהה, קידוחים לעומקים מאוד גדולים, אנחנו יודעים לקדוח גם לעומקים של כ-1.5 ק"מ ויותר, להוציא מים מהערבה ומעל 1.5 ק"מ מים - - -

נחמן שי: רק לכם מותר לקדוח?

שמעון בן חמו: לא.

שמעון בן חמו: ישנם גורמים נוספים שיכולים לקדוח באישור של "רשות המים".

שמעון בן חמו: אזכיר, אנחנו חברת המים הלאומית, הגורם המבצע.

שמעון בן חמו: יש את "רשות המים", שהיא הרשות, הרגולטור לכל תחום המים והם נותנים את אותם היתרים.

שמעון בן חמו: במקום שניתנים ההיתרים אנחנו מבצעים את הידע – ל"מקורות" יש ידע ייחודי בתחום, יודעת לקדוח, אמרתי, לעומקים מאוד-מאוד עמוקים, שאף חברה היום בעולם לא מגיעה כמעט לעומקים הללו, להוציא מים באיכות מאוד-מאוד נמוכה, לטפל בהם ולספק אותם לאחר מכן גם לשתייה וגם לחקלאות.

שמעון בן חמו: פיתוח בר-קיימא - את כל הפעילות שלנו אנחנו עושים תוך כדי שמירה על הטבע, על הסביבה באיכות מאוד-מאוד גבוהה, ואנחנו מציגים את זה בהרבה מאוד פורומים.

שמעון בן חמו: לחברה יש דירוג מאוד גבוה בדירוג מעלה בנושא פיתוח בר-קיימא, זה נושא מרכזי בתחום הפעילות שלנו, כמו בשיתופי פעולה בין-לאומיים, לחברה יש הרבה מו"פ בהיקף מאוד רחב, ידע רב מאוד, יחידות שעוסקות בנושא הזה בהיקפים רחבים, שיתופי פעולה בין-לאומיים רבים בנושאי המו"פ.

שמעון בן חמו: התייעלות אנרגטית - "מקורות" היא הצרכן הגדול ביותר של חשמל בארץ, הלקוח הגדול ביותר של חברת החשמל, היא עוסקת הרבה מאוד בהתייעלות אנרגטית לצורך הפעלת מתקני החשמל.

עמיר פרץ: יש לך תחנות כוח שלך?

שמעון בן חמו: לנו אין תחנות כוח, אנחנו הצרכן של חשמל הגדול ביותר.

עמיר פרץ: אני מבין, אין לכם תחנות כוח שלכם.

שמעון בן חמו: אין לנו תחנות כוח.

שמעון בן חמו: יש לנו מחשבות על עניין התחנות - בעניין הזה אנחנו - - -

עמיר פרץ: יש הרבה מפעלים הרבה יותר קטנים משלך שיש להם תחנת כוח מקומית, זה לא איזה דבר מהפכני.

שמעון בן חמו: זה נכון.

שמעון בן חמו: למתקן ההתפלה באשדוד, שאנחנו מקימים בימים אלה, אנחנו בהחלט שוקלים להקים תחנת כוח שתספק את החשמל למתקן ההתפלה שלנו, וגם תמכור את העודפים לרשת, אנחנו בהחלט שוקלים את זה, אבל אנחנו לקוח של מערכת החשמל.

שמעון בן חמו: התפלה - "מקורות" היא החברה הראשונה שפיתחה מתקני התפלה בארץ, מהמובילות בעולם בתחום זה.

שמעון בן חמו: מתקן ההתפלה הראשון הוקם כבר ב-1966, מתקן ההתפלה של מי ים גם הראשון בארץ וגם מהראשונים בעולם הוקם בסוף שנות ה-90 בסבחה באילת.

שמעון בן חמו: לחברה כ-32 מתקני התפלה בעיקר למים מליחים, וגם כרגע אנחנו מקימים מתקן התפלה למי ים באשדוד, מתקן מאוד גדול של 100 מיליון מ"ק.

שמעון בן חמו: החברה גם עוסקת בכל נושא הגברת המטר - דרך חברת הבת שחמ, וגם תפיסת שיטפונות.

עמיר פרץ: כמה אמרת שיש מתקני מים מליחים?

שמעון בן חמו: יש לנו 32 מתקני התפלה, רובם קטנים למים מליחים, באזורים שבהם אין נגישות לים.

עמיר פרץ: אבל כמה יש?

עמיר פרץ: מתקני מים מליחים - יש לך אחד בניצנה, איפה יש לך עוד?

שמעון בן חמו: יש לנו בערבה הרבה מתקנים, יש לנו מתקנים בכל המקומות שבהם אין נגישות למים אחרים ולא חיבור למערכת הארצית: ב"להט", ב"גרנות", בערבה יש לנו הרבה מאוד מתקנים, במקומות שבהם אין חיבור למערכת המים הארצית.

עמיר פרץ: איך אתם מתמודדים עם השאלה של רמת האורניום הטבעי שיש במים?

דני סופר: - - - זה מעטים.

שמעון בן חמו: אנחנו בהחלט מטפלים בנושא הזה, זה נושא שמטופל.

שמעון בן חמו: אספקת המים שלנו עומדת בכל התקנים.

עמיר פרץ: לא, ברור.

שמעון בן חמו: נבדק, אנחנו תחת פיקוח ובקרה מאוד הדוקים של משרד הבריאות.

שמעון בן חמו: כל מה שאנחנו מספקים עומד בכל הסטנדרטים בארץ והבין-לאומיים.

עמיר פרץ: לא, חלק גדול ממתקני המים המליחים לא משמשים לשתייה בגלל הסוגיה הזאת ומשמשים רק להשקיה חקלאית ולדברים אחרים.

עמיר פרץ: בזמנו, אני קיימתי דיון עם מנכ"ל "מקורות" והיה איזה רעיון להביא איזה מתקן טיהור שמטהר את היתרה, מתקן שהיה בהולנד או משהו כזה, ואמרו שיבדקו, אין לי מושג מה עשו עם זה הלאה.

דני סופר: יש לנו פיילוט היום שמטפל בזה.

דני סופר: דווקא הבעיה היא במי הגלם שמכילים מספיק אורניום שמתרכז מאוד בבוצה - -

עמיר פרץ: נכון.

דני סופר: - - בבוצה עצמה, את הרכז עצמו אנחנו היום יש לנו - - -

עמיר פרץ: שנאים.

דני סופר: בשלב זה לא, אבל יש לנו פיילוט לראות איך אנחנו מקטינים מאוד את הרמות הרדיואקטיביות במים האלה.

דני סופר: בקציעות בזמנו ניסו לעשות, אם אתה זוכר - -

עמיר פרץ: כן.

דני סופר: - - מתקן איוד, בזמנו דיברו על מתקן שיגדל דגים, כי המים האלה מספיקים - -

עמיר פרץ: נכון מאוד, בגלל זה אני שואל.

דני סופר: - - אפילו לגדל דגים, וזה נפסל בגלל רמות הרדיואקטיביות.

עמיר פרץ: נכון.

דני סופר: נכון להיום זה מתקן שרק מבצע איוד של המים והרכז נשאר במקום מסוים ואותו - -

עמיר פרץ: - - -

דני סופר: - - ישלחו לרמת חובב.

נחמן שי: אפשר להשתמש בזה להעשרת אורניום?

רוברט אילטוב: זה דיון לוועדת משנה אחרת.

לאה ורון: זה בארצות אחרות.

נחמן שי: ועדת משנה סודית שאנחנו לא נדבר עליה.

עמיר פרץ: גם אני חושב - - -

שמעון בן חמו: הנושא הראשון שאמרתי שאנחנו רוצים להציג זה כל נושא הקולחים והקמת מערכת ארצית לקולחים.

שמעון בן חמו: כמות הקולחים לשנת 2050 צפויה להיות מעל 90 מ"ק.

שמעון בן חמו: נכון להיום היקף הקולחים בארץ הוא כ-470 מיליון מ"ק.

שמעון בן חמו: ישראל מובילה בעולם בטיפול בנושא של שפכים וגם בנושא של קולחים ואספקתם לחקלאות.

שמעון בן חמו: הקולחים הם מים לכל דבר ועניין - כשהם עוברים את הטיפול הנכון הם יכולים לספק את צורכי החקלאות לכל סוגי הגידולים - לאחר טיפולים שלנו כמו לדוגמה טיפול בשפד"ן, טיפול רבעוני, ולכן, הם גורם שהוא בהחלט תחליפי לכל נושא המים השפירים.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים, בגרפים שמוצגים כאן, לאורך ה-15 שנים האחרונות מגמה מאוד-מאוד ברורה של הקטנת השימוש במים שפירים בחקלאות ועלייה באספקת מי קולחים לחקלאות.

שמעון בן חמו: בנוסף, אנחנו רואים גם שימוש שהולך וגדל במים מליחים, אבל בעיקר בקולחים.

שמעון בן חמו: ואנחנו חושבים שבהיקפים כאלה נכון לראות כבר היום מערכת בנויה ממערכות ממפעלים מקומיים וממפעלים אזוריים, שהם בעיקר מפעלים אזוריים שלנו: השפד"ן, הקישון.

שמעון בן חמו: אנחנו חושבים היום שצריך להסתכל על כל מערכת הקולחים בראייה יותר אינטגרטיבית ולייצר תפיסה של מערכת ארצית לקולחים.

שמעון בן חמו: צריך לזכור שהשפכים נוצרים בריכוזי אוכלוסיות בעיקר במרכז.

שמעון בן חמו: השפיכה של הקולחים נעשית באזורים יותר מרוחקים בעיקר בדרום - אזורים מרוחקים יותר שצריך גם לטפל בהם וגם לשנע אותם.

שמעון בן חמו: ישנם אזורים שיש בהם עודפים, אזורים שיש בהם חסר, וצריך לתפיסתנו לייצר תפיסה של מובל ארצי ולשנע את אותם עודפים מאזור לאזור.

שמעון בן חמו: הקולחים הם באיכות גבוהה ויש להם ביקוש גדול מאוד על-ידי החקלאים.

שמעון בן חמו: ואנחנו חושבים שצריך לייצר את אותה תפיסה, לבנות ולחבר מפעלים אזוריים ומפעלים מקומיים במקום שבו ניתן ויש את ההיגיון הכלכלי לבצע את זה, ולייצר תפיסה כזאת וניהול של מערכת קולחים ארצית.

חמד עמאר: איזה מחיר יש למי הקולחים?

חמד עמאר: למים האלה?

שמעון בן חמו: של הקולחים?

שמעון בן חמו: בערך 0.7 שקל לקוב - זה נע בין 0.7 שקל לבין 0.9 שקל.

נחמן שי: זה טוב להשקיית גינות ודברים כאלה.

שמעון בן חמו: לא, זה לחקלאות.

דני סופר: לחקלאות.

נחמן שי: רק לחקלאות?

שמעון בן חמו: רק לחקלאות.

שמעון בן חמו: ניתן גם בעתיד - - -

רוברט אילטוב: כי להביא את זה לבית זה עלויות יקרות, זה תשתיות.

נחמן שי: זה מה שאני אומר, אבל בעיקרון היית מעדיף שיש פה גינות ופארקים וכל מיני מרחבים ציבוריים.

שמעון בן חמו: זה לאט-לאט מגיע וזה יגיע גם בעתיד - - -

נחמן שי: תהיה מערכת חליפית ליד - - -

שמעון בן חמו: זה גם יגיע לעניין הזה.

שמעון בן חמו: לדוגמה, כל נושא של "גאולת הירקון" - אנחנו מטפלים בכל נושא "גאולת הירקון", לאחר טיפול, כשיהיה אפשר להביא את המים לרמה רבעונית, אפשר יהיה לספק גם את הקולחים האלה לכל הגינון של פארק הירקון, ואז אפשר יהיה לעשות את זה.

שמעון בן חמו: זה בהחלט יחליף מים שפירים גם לנושא הגינון, זה תהליך שנעשה, אבל צריך להביא את המים לרמה כזאת שאפשר יהיה לעשות את זה.

שמעון בן חמו: צריך לזכור שבגינון ילדים יכולים ללחך את הדשא - -

נחמן שי: נכון.

שמעון בן חמו: - - אז הרמה צריכה להיות הרבה יותר גבוהה, ולכן אחרי שהמים האלה עוברים טיפול כזה ניתן לספק אותם גם לגינון.

שמעון בן חמו: ואנחנו רואים בגרפים האלה את המגמה שתיארנו לאורך ה-15 שנה, מגמה מאוד ברורה של הקטנת השימוש במים שפירים לחקלאות והגדלת אספקת מי הקולחים לחקלאות.

לאה ורון: למה שיניתם את השם ממוביל ארצי למובל ארצי?

לאה ורון: איך זה השתנה בעקבות השנים?

שמעון בן חמו: אנחנו מדברים כרגע על מובל לקולחים.

דני סופר: המוביל הארצי נשאר המוביל הארצי.

שמעון בן חמו: המוביל הארצי זה מים שפירים.

לאה ורון: הבנתי, להבדיל מהמוביל הארצי, יש מובל למי קולחים.

נחמן שי: זה על קוצו של יוד.

לאה ורון: איכות המים עומדת על קוצו של יוד.

שמעון בן חמו: דרך אגב, אנחנו בהחלט רואים הרבה מאוד סינרגיה בין ניהול המוביל הארצי למים שפירים ביחד עם מובל הקולחים הארצי, הרבה מאוד סינרגיה - -

נחמן שי: זה משהו אחר.

שמעון בן חמו: - - עם אותם מערכות, אותם חדרי בקרה, אותם אנשים שעובדים - - -

חמד עמאר: איך מובילים את זה?

שמעון בן חמו: כרגע זה בעיקר, כמו שאמרתי, מבוסס על מפעלים מקומיים או אזוריים שלנו.

שמעון בן חמו: אנחנו חושבים שצריך לחבר את המפעלים האזוריים ולייצר מערכת הולכה שתוליך - במקום שעדיין אין את זה - את מי הקולחים מאזור לאזור, ממקום שבו יש עודף לאזורים שיש בהם חסר.

שמעון בן חמו: קולחים הם חלק ממאזן המים הלאומי של מדינת ישראל, ויש להתייחס אליהם כאל נכס אסטרטגי.

שמעון בן חמו: מערכת הקולחים הארצית, שתנהל בראייה לאומית את משאב מי הקולחים, תאפשר את יישום מדיניות הממשלה לפיתוח וקידום ההתיישבות והחקלאות.

שמעון בן חמו: אתם רואים גם כמובן ששימוש בקולחים חייב להיות משולב בתפיסה הכוללת של שמירה על מקורות המים הטבעיים, ולכן יש להתאים לכל אזור את איכות הקולחים המתאימה לו.

שמעון בן חמו: צריך לזכור שהנושא הזה רגיש - הרבה פעמים מערכת הקולחים עוברת על אקוויפרים שונים, וצריך שהנושא הזה יטופל ברמה גבוהה על מנת למנוע פגיעה באזורים רגישים במערכת הארצית.

שמעון בן חמו: לכן לטיפול נכון וברמה גבוהה ואיכותית יש חשיבות גבוהה מאוד לטיפול במערכת הקולחים.

חמד עמאר: מי חוץ מ"מקורות" מטפל היום במי קולחים?

חמד עמאר: יש עוד חברה?

שמעון בן חמו: יש מפעלים אזוריים, אגודות חקלאיות בעיקר מטפלות - - -

חמד עמאר: שהם עושים את העבודה לבד.

שמעון בן חמו: הם עושים את העבודה לבד לעצמם.

שמעון בן חמו: ואנחנו באים ואומרים: כל מי שעושה לעצמו בסדר גמור, אבל אם ישנם עודפים צריך לנייד את העודפים, ומי שצריך לראות את זה בראייה ארצית כוללת - שהוא גם לא אינטרסנטי לעניין אלא הוא גם רואה ראייה כוללת - צריך להיות גוף כמו מקורות חברת המים הלאומית שתטפל בראייה ארצית.

שמעון בן חמו: כל מפעל שיש לו את המערכת שלו יישאר עם המפעל שלו ויפעיל את המערך שלו.

שמעון בן חמו: אנחנו מדברים רק על המקום שבו יש עודפים ואפשר לנייד אותם, וצריך לראות את זה בראייה כוללת.

חמד עמאר: יש עודפים היום?

שמעון בן חמו: יש, בהחלט, באזורים מסוימים יש בהחלט, ובהחלט יש היגיון כלכלי לתפיסתנו לייצר תפיסה כזאת של מובל ארצי לקולחים ולאפשר את הניוד של הקולחים.

שמעון בן חמו: נושא יתרונות למערכת קולחים ארצית זה גם שוויון בין כלל צרכני המים לחקלאות במדינה, ניהול יעיל ונכון של משאבי קרקע לטובת הקמת מאגרים לקליטת מי הקולחים, שילוב של מקורות מים שוליים נוספים במערכות הקולחים, ויצירת מערכת בעלת גמישות תפעולית גבוהה לכלל המערכת.

שמעון בן חמו: אנחנו חושבים שמישהו צריך להקים את המערכת - באותם מקומות תבוצע ההקמה ויבוצעו החיבורים בין המפעלים האזוריים - צריכה להיות חברת המים הלאומית על בסיס המקצועיות, אמינות ואחריות לאומית.

שמעון בן חמו: ל"מקורות" יש ניסיון רב בהקמה, בניהול ובתפעול מיטבי של מערכות אספקת מים גדולות ומורכבות, ידע רב בשמירה ובניהול מאגרי - - -

לאה ורון: איפה עומד כל הנושא הזה של מערכת קולחים היום?

לאה ורון: יש שיקולים האם להעביר את זה לחברה זו או אחרת?

לאה ורון: אולי תפרט איפה עומד כל הנושא הזה.

שמעון בן חמו: כרגע, כמו שאמרתי, התפיסה היתה יותר תפיסה מקומית ואזורית.

שמעון בן חמו: כל התפיסה הארצית פחות נשקלה, לדעתנו.

שמעון בן חמו: אנחנו מציגים כאן את כל התפיסה הזאת ל"רשות המים" ממש החודש, לקראת סוף החודש אנחנו מציגים את כל התפיסה הזאת ל"רשות המים", היא הגורם הרגולטורי שאחראי לנושא הזה.

שמעון בן חמו: במקביל, אנחנו מציגים את זה גם לשר האנרגיה והמים לדיון, ואנחנו בעצם מייצרים תפיסה ומביאים אותה לדיון.

חמד עמאר: ומי אמור להחליט?

שמעון בן חמו: "רשות המים", בחלק מהמקרים שר האנרגיה והמים, בחלק מהמקרים הממשלה, כל אחד בתחומו, בהתאם לאחריות של הגורמים השונים לעניין הזה.

שמעון בן חמו: ואנחנו מביאים תפיסה - אנחנו חושבים שצריך להסתכל קדימה וכל הראייה שלנו היא ראייה ארוכת טווח.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים מגמות וחושבים שצריכים לייצר תפיסה יותר נכונה לטווח הארוך, ולכן אנחנו מביאים מגמות, תפיסות שונות בתחומים שונים בתחום המים לדיון וקבלת החלטות בראייה ארוכת טווח, וזה בהחלט נושא שאנחנו חושבים שצריך לראות אותו בראייה ארוכת טווח.

שמעון בן חמו: היקף הקולחים הולך וגדל וצריך לייצר את אותה ראייה לשימוש טוב יותר ומוגבר יותר בתחום הקולחים.

שמעון בן חמו: שוב, בנושא של ניהול מערכת הקולחים בראייה לאומית: ראייה לאומית ושמירה על עיקרון השוויון בין כלל הצרכנים, ניצול תשתיות קיימות, חוסן פיננסי שישמור על אמינות ורציפות תפעולית ויכולת גיוס הון לפיתוח - הזכרתי ש"מקורות" היא חברה מדורגת בדירוג הגבוה ביותר היום בשוק ההון, ויש לה יכולת גיוס מאוד טובה ועלויות מאוד נמוכות, שמאפשרות הקמת כל המערכות האלה בעלויות המינימאליות שניתנות לביצוע, וכמובן ראייה ארוכת טווח.

רוברט אילטוב: איפה אתם מגייסים הון?

שמעון בן חמו: אנחנו מגייסים בשוק ההון, בעיקר דרך הנפקות אג"ח פרטיות מהגופים המוסדיים.

שמעון בן חמו: "מקורות" גייסה בחמש שנים האחרונות כ-6 מיליארד שקלים בשוק ההון מאותם גופים פרטיים, וזה נחשב הצלחה גדולה מאוד.

שמעון בן חמו: לכל הנפקה שאנחנו מבצעים יש ביקוש מאוד-מאוד גדול בשוק ההון, ובהחלט אנחנו נהנים מהיכולת הזאת של שוק ההון, ושוק ההון נהנה מהאג"חים שלנו.

שמעון בן חמו: הנושא של היתרונות הנוספים שנגעתי בהם תוך כדי המצגת, זה הנושא של הקמת והפעלת המערכת הזאת בראייה כוללת שמאפשרת גם – צריך להזכיר של"מקורות" יש גם פריסה ארצית של חדרי בקרה מאוישים כבר היום כל שעות היממה, כדי להפעיל את מערכת המים השפירים.

שמעון בן חמו: עם אותם חדרי בקרה נוכל לנהל גם את המערכת של הקולחים.

שמעון בן חמו: ל"מקורות" פריסה ארצית של בעלי מקצוע, אמצעים וציוד, כשכבר היום המערכת הזאת קיימת לצורך ניהול כל מערך המים השפירים, וניתן להשתמש באותם אנשים, באותם יכולות, באותו ציוד ואמצעים על מנת לבצע את אותה פעילות גם של מערך הקולחים הארצי, וכמובן שזה יוצר אופטימיזציה של ניהול ועלויות.

שמעון בן חמו: ל"מקורות" ניסיון בפיתוח ותפעול של מודלים תפעוליים אופטימליים.

שמעון בן חמו: מערכת כזאת צריכה ניהול אופטימלי, והיכולת הזאת קיימת בצורה מאוד-מאוד גבוהה ב"מקורות".

שמעון בן חמו: וכמובן, הכשרת עובדים בכל התחומים שנדרשים על-פי חוק.

שמעון בן חמו: היום, לעסוק התחום הזה נדרשים הרבה מאוד מיומנויות, החקיקה, התקנות והרגולציה הן מאוד-מאוד חמורות לכל הנושא של טיפול בקולחים ושפכים, וגוף כמו "מקורות" יכול לעמוד בכל התקנות הללו בצורה הטובה ביותר.

שמעון בן חמו: עד כאן הנושא של מערכת קולחים ארצית, אני עובר לנושא השני, שאנחנו רוצים להעלות לדיון, זה כל הנושא של עידן ההתפלה, ניהול משק המים השפירים בתקופת העודפים – ניהול העודפים.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים מעבר מסיבי להתבססות על מי ים מותפלים לאספקת מי שתייה, שמחייב השקעה כספית גדולה במתקני התפלה ובמערך קליטת המים המותפלים, שניהולה וטיפולה הופך למורכב יותר.

שמעון בן חמו: היתה שאלה לגבי הנושא של ההתפלה.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים את מתקני ההתפלה למי ים הגדולים השונים, שנמצאים בתהליך ההקמה שלהם מ-2010 ובהמשך.

שמעון בן חמו: רואים שכבר בתחילת 2014 אנחנו כבר נראה היקף התפלה של כ-620 מיליון מ"ק לשנה, עם השלמת המתקן שלנו באשדוד, עם השלמת המתקן ב"שורק".

שמעון בן חמו: לאחר מכן זה מתייצב וקצת עלייה לקראת 2017.

שמעון בן חמו: עד להגעה להיקף תפוקה כזה של כ-620 מיליון מ"ק אנחנו נתחיל לראות עודפים תפעוליים שוטפים בהיקף המים השנתי.

רוברט אילטוב: מה יהיה העודף?

שמעון בן חמו: תלוי מאוד בהיקף הצריכה.

שמעון בן חמו: אנחנו נראה את זה בהמשך במודלים השונים שאנחנו מציגים.

שמעון בן חמו: ואני מזכיר שוב, שהיום משק המים נמצא בגירעון של כ-1.5 מיליארד מ"ק בכל מאגרי המים, לכן בשלב הראשון העודפים בעיקר ישמשו למילוי האוגר, שנמצא בחסר, ולאחר מכן ישנו כמובן כל הנושא של ניהול מערך המים השפירים בתקופת העודפים.

רוברט אילטוב: תוך כמה זמן אתם מעריכים לאזן את הגירעון?

שמעון בן חמו: יש לנו תשובה טובה כיוון שיש לנו שקף בעניין, בדיוק לגבי מה ששאלת.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים כאן בשקף שלוש עקומות שמייצגות ביקושים שונים למים.

שמעון בן חמו: ואנחנו מציגים בעצם – אנחנו נמצאים היום ב-2012 – חסר של, כמו שאמרתי, כ-1.6 מיליארד מ"ק, אנחנו רואים כאן את האופטימום שהאוגרים צריכים להיות.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים שבסצנריו שונה של ביקושים: ביקוש גבוה, בינוני או נמוך, אנחנו רואים איך נעשה מילוי האוגר.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים שאם יהיה ביקוש נמוך, אז האוגר יתמלא מהר מאוד, נראה את זה כבר בסביבות 2019, 2020, נראה את מילוי החסר שבאוגרים עד למקסימום אוגר; ובביקוש גבוה אנחנו נראה את זה בתקופה הרבה יותר ארוכה, לקראת 2030-2028.

שמעון בן חמו: שוב, תלוי כמובן בתחזית הביקוש, תחזית הביקוש היא מאוד מורכבת, כמה כל משפחה תצרוך, כמובן זה קשור לרמת חיים, קשור לגידול הטבעי שיש באוכלוסייה וכו'.

שמעון בן חמו: בסצנריומים שונים אנחנו רואים כאן בעצם את המילוי של החוסר.

חמד עמאר: לא נלקח בחשבון כל הנושא של הגשם?

שמעון בן חמו: הכול נלקח בחשבון - -

דני סופר: זה נלקח.

שמעון בן חמו: - - בהחלט, כמובן.

שמעון בן חמו: נלקח בחשבון הממוצע הרב-שנתי.

שמעון בן חמו: מעבר מניהול בחוסר לניהול בעודף, כמו שאנחנו רואים, כבר ב-2014, כפי שאמרנו.

רוברט אילטוב: עוד 20 שנה.

שמעון בן חמו: בעידן ההתפלה אנחנו נראה תפעול הרבה יותר מורכב בראייה לאומית.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים בשקף הימני בגדול סכימה מאוד-מאוד כללית של מערך אספקת המים הארצית.

שמעון בן חמו: אם בעבר כל המערך הארצי היה מבוסס על המוביל הארצי שהעביר מים מהכנרת דרומה, אנחנו נראה עכשיו ביחד עם אותו מובל ארצי שממשיך, גם חיבור של חמישה מתקני התפלה על חוף הים בצד המערבי ובעצם אספקה גם מהכנרת, גם מהאקוויפרים, גם מהקידוחים, כל מה שקיים היום.

שמעון בן חמו: בנוסף לזה עוד חמישה מתקני התפלה מאוד גדולים שיספקו מים בהיקפים מאוד גבוהים, בקצבים מאוד גבוהים, בזמן מאוד-מאוד קצר.

חמד עמאר: לרשות הפלסטינית ולירדנים אתם מספקים מים מותפלים או מים - - - ?

שמעון בן חמו: אנחנו מספקים לירדנים מהכנרת, ואנחנו מספקים לרשות הפלסטינית מים – חשוב מאוד להבין שאנחנו מקבלים מים מכל מיני סוגים ומספקים אותם ביחד.

שמעון בן חמו: כלומר, לעיתים אתה יכול לומר שאלה מים ממתקן כזה או אחר, אבל אנחנו מקבלים את זה למערכת – מים מפה, מים – כל מיני סוגי מים , מספקים מים שהם איזשהו תמהיל של מקורות המים.

שמעון בן חמו: לכן, אנחנו מספקים שם לרשות הפלסטינית תמהיל כמו כל אוכלוסייה אחרת.

חמד עמאר: ולירדנים?

שמעון בן חמו: לירדנים מהכנרת.

נחמן שי: איך?

נחמן שי: ישר ל - - - ?

שמעון בן חמו: לירדנים מהכנרת אנחנו מספקים שם דרך - - -

לאה ורון: כחלק מההסכם עם הירדנים.

דני סופר: כן, נכון.

חמד עמאר: כמה אנחנו צריכים לספק לירדנים?

נחמן שי: 30 מיליון - - -

שמעון בן חמו: אנחנו מספקים היום כ-51 מיליון מ"ק בשנה, משהו כזה.

נחמן שי: זה בהתאם למסגרת הסכם השלום?

שמעון בן חמו: הסכם השלום היה יותר נמוך, עם השנים הגדילו את זה.

שמעון בן חמו: הסכם השלום היה 20 מיליון מ"ק, היום זה כבר כ-51 מ"ק.

לאה ורון: - - -

נחמן שי: לא, אבל את לא יכולה לא לתת להם את המים האלה, את יודעת למה זה חשוב.

נחמן שי: תציע רוברט, תעביר הצעת חוק - - -

רוברט אילטוב: נחמן, אל תכעס.

רוברט אילטוב: לאה לא אשמה בזה, היא לא עשתה את ההסכם.

נחמן שי: לא, חס וחלילה אני חושב שזה - - -

רוברט אילטוב: אם אתה מציע זה משהו אחר.

נחמן שי: אני חושב שזה חשוב מאוד, זה חשוב מאוד, זה אחד האדנים של הסדר השלום, אסור לגעת בו.

רוברט אילטוב: אם אסור לגעת, אז צריך להחזיר את זה ל-20 מיליון מ"ק.

נחמן שי: לא, טוב שיעלו קצת כל פעם - - -

רוברט אילטוב: אז בסדר, אני מסכים אתך, בוא נמשיך.

שמעון בן חמו: אני מדבר על תפעול הרבה יותר מורכב בתקופת ההתפלה - אם המים הגיעו בעבר רק מצפון לדרום, היום המים יגיעו גם מצפון לדרום וגם ממערב למזרח למערכת שלנו, ומשם יסופקו גם צפונה, ואנחנו כבר רואים עכשיו יכולת אספקה צפונה ודרומה ומזרחה לכל הארץ - יכולת בהיקפים הרבה יותר גדולים, בקצבים הרבה יותר גבוהים, ולכן ניהול המערכת הופך להיות הרבה-הרבה יותר מורכב.

שמעון בן חמו: אם בעבר במקור המים ב"אשכול" – "אשכול" זה המאגר שקולט את המים מהכנרת, עובר טיפול שם מהכנרת, לאחר מכן מסופק דרומה – מחזור המים היה חמישה ימים, היום במתפילים מחזור המים יורד לכ-6 שעות ואפילו מתחת לכך, וזמן התגובה מרגע יצירת המים ועד אספקה ממש בברזים לבתים יורד משבעה ימים לשלוש שעות ומטה.

שמעון בן חמו: כלומר, כל הטיפול, הניתור, אבטחת המים, האיכות, היכולת להגיב במקרה שיש תקלה, כל העסק הזה הופך להיות הרבה-הרבה יותר מורכב ודורש היערכות הרבה-הרבה יותר מורכבת לכל העניין.

שמעון בן חמו: ב"שורק" לדוגמה יתפילו את המים ומייד אנחנו נספק את זה לבתים בטווח אפס ממש.

שמעון בן חמו: לכן, כל הנושא של זמני התגובה הקצרים מחייבים תפעול מיטבי ו"מקורות" מקימה מרכז תיאום ובקרה ארצי, שמשלב מודלים לאופטימיזציה, טיפולים בזמן אמת על מנת לנהל את המערך הזה בצורה המיטבית בתפוקה של אספקת מים הרבה-הרבה יותר מורכבת.

שמעון בן חמו: היתרונות בניהול החוץ של מערך ההפקה והמערכת הארצית על-ידי חברת "מקורות": ניהול אינטגרטיבי יביא לתכנון, לפיתוח ולתפעול אופטימליים של מערכות המים; הוזלת העלויות כתוצאה מניהול מיטבי ויכולת מימון הרבה יותר טובה; התמודדות מקצועית עם אירועי חירום וכשלים, כשיש כשל צריך יכולת הרבה יותר מורכבת - תגובה בזמן אמת, פריסה ברמה הארצית, וכל זה יש ל"מקורות".

שמעון בן חמו: שמירה על המים כנכס אסטרטגי של המדינה, צריך בהחלט לראות את כלל מקורות המים, צריך לזכור שרוב המים יגיעו – כ-75% מאספקת מי השתייה – ממתקני ההתפלה, יהיה צורך לתחזק את כל המאגרים האחרים כדי - אנחנו נראה את זה גם בהמשך - שבעת כשל של אחד ממתקני ההתפלה הגדולים יהיה צורך מייד להגיב ולהכניס לפעולה את המאגרים, את הקידוחים, אספקה כמובן מהכנרת ומכל המקומות על מנת להגיב בזמן ברגע שיש כשל של מתקן מאוד גדול; כמובן שחלוקה הוגנת של משאב חיוני; מקצועיות וידע שמאפשרים הובלה וחדשנות טכנולוגית במשק המים בארץ ובעולם.

שמעון בן חמו: דיברנו על הנושא של ניהול אחוד לצורך תגובה מהירה במקרי חירום.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים בסכימה השמאלית את המתקנים: פלמחים, אשקלון - מתקן אשקלון אחד המתקנים הגדולים, הראשון שהוקם כמתקן התפלה גדול של התפלת מי ים.

שמעון בן חמו: זו הדוגמה: אם מתקן ההתפלה באשקלון נופל מאיזושהי סיבה – דרושים בקיץ 36% מקידוחי ההר או לחילופין כל קידוחי החוף בתוספת 10% של קידוחים מההר לגיבוי כשל רק של המתפיל הזה.

שמעון בן חמו: בחורף זה פחות, בחורף דרושים 46% מקידוחי ההר, או 83% מקידוחי החוף לגיבוי רק של כשל של המתפיל.

שמעון בן חמו: זה אומר שאתה צריך לתחזק כל הזמן את כל הקידוחים, את כל המאגרים, בצורה כזאת שהם יוכלו להגיב מייד ברגע שיש כשל, ורק מי שמסוגל לנהל ראייה - - -

חמד עמאר: כמה זמן המתקן פועל?

שמעון בן חמו: המתקן של אשקלון פועל מ-2005.

חמד עמאר: בדרך כלל כשל - כל כמה זמן יכול לקרות?

שמעון בן חמו: יש כשלים כל הזמן של שעה-שעתיים-שלוש, אבל אנחנו מדברים על כשלים יותר משמעותיים שאתה לא יודע - יכול לנבוע מזה שפתאום אשקלון כבר ראינו שאין - יש שם נפילה של כל מיני פצצות ודברים מהסוג הזה או כשל תפעולי, תקלה או כל דבר שהוא, אם מערך המים יתבסס בעיקר על זה ומדובר על מתקנים מאוד-מאוד גדולים, יש צורך בגיבוי מאוד משמעותי על מנת להגיב ולטפל במקרה הזה.

דני סופר: גם נפילה של שעה אחת דורשת להפעיל את כל הקידוחים האלה, כי זה מים שחסרים במערכת אז שעה אחת זה גם קורה.

שמעון בן חמו: גם שעה-שעתיים ושלוש זה קורה היום כבר.

שמעון בן חמו: אתם לא מרגישים את זה, אנחנו מייד מתחילים להפעיל מהכנרת, מכל מיני קידוחים, מעבירים מייד ומגבים מייד את המתקן הזה שנופל, אבל זה קורה כבר גם היום.

דני סופר: בקיץ שעבר במתקן חדרה נכנסו הרבה מאוד מדוזות, בזמן המדוזות הגדולות ביוני לתוך ה-inlet, מתקן כניסה של מתקן התפלה בחדרה - הושבת לשלושה ימים, אי-אפשר היה לעבוד אתו, כי היתה שם כמות מדוזות אין-סופית כבר.

רוברט אילטוב: זה מים עם בשר.

דני סופר: לא, זה פשוט סתם את המסננות, כן.

שמעון בן חמו: אני רוצה להתייחס עכשיו לעניין של תפעול אחוד של משאבי המים וכל הנושא של הקידוחים.

שמעון בן חמו: אתם רואים בשני השקפים הימניים בעצם את מצב האקוויפר באזורים בהם השאיבה נעשית על-ידי מפיקים פרטיים ולמטה מצב האקוויפר התקין במקום שרוב השאיבה נעשית על-ידי חברת "מקורות".

שמעון בן חמו: אנחנו רואים למעלה ממש נוצרים שקעים הידרולוגיים בהרצלייה, רמת-גן ובבת-ים, ממש שקעים הידרולוגיים כתוצאה משאיבת יתר.

שמעון בן חמו: כל באר פרטית כזאת, אותו גורם שיש לו זיכיון לשאוב - שואב ושואב ושואב גם ביתר.

שמעון בן חמו: "מקורות" יודעים לווסת את הדברים ודואגים שלא יהיה עודף.

חמד עמאר: מי נותן להם את האישורים ומי עוקב אחרי העבודה שלהם?

שמעון בן חמו: אמרתי, "רשות המים" היא הגורם שאחראי, הרגולטור של כל מערך המים.

חמד עמאר: "רשות המים" נמצאים כאן?

זאב אחיפז: אני אתייחס - - -

חמד עמאר: איך נותנים להם להגיע למצב כזה?

זאב אחיפז: אני אתייחס לזה, יש לי הרבה מה להגיד לאור הזה - אז אני - בסדר?

שמעון בן חמו: בנוסף לזה אנחנו רואים בשקף השמאלי מצב בארות שזוהמו.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים שם בארות בכחול זה בארות של "מקורות", בירוק בארות בבעלות פרטית, אנחנו רואים בשחור את הבארות של חברת "מקורות" שהושבתו ובאדום בארות של גורמים פרטיים שהושבתו.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים שמתוך 404 בארות פרטיות – 135 בארות נסגרו כתוצאה מזיהומי הבארות, כאשר ב"מקורות" מדובר ב-21 בארות שהושבתו מתוך כ-302 קידוחים.

שמעון בן חמו: כלומר, מצב נושא של ניהול הקידוחים, הבארות בארץ גם הוא חשוב מאוד בראייה כללית וראייה לאומית.

שמעון בן חמו: שוב פעם, אנחנו לא אומרים שאנחנו צריכים לקחת ולעשות משהו שאחרים עושים, אנחנו אומרים שצריך ראייה כוללת, ולטפל בכל הנושא בראייה כוללת, כי משאבי המים הם משאבים לאומיים והתפיסה צריכה להיות יותר תפיסה לאומית ופחות תפיסה מקומית.

שמעון בן חמו: בכל הנושא של תפעול "מקורות" מהווה פלטפורמה יעילה לקביעת תעריף אחיד לצרכנים באזורים השונים.

שמעון בן חמו: אנחנו רואים בנושא של הפקה, שבאזורים מבודדים כמו עוטף עזה, יו"ש, הנגב והערבה עלויות ההפקה הם הרבה-הרבה יותר גבוהות, הם מגיעות גם עד ל-13-12 שקלים למ"ק בממוצע, כאשר באזור המרכז ובצפון עלויות ההפקה הרבה יותר נמוכות, כי הם יושבים ממש על מקורות המים, ולכן פלטפורמה כמו "מקורות" מאפשרת ליצור סבסוד צולב בעניין הזה ולמצע את המחיר לכל הגורמים בארץ, כך שהמחיר הממוצע שבסופו של דבר משולם עבור המים ש"מקורות" מספקת הוא כ-2.29 שקלים למ"ק.

חמד עמאר: באחוזים איך זה בעזה ובעוטף עזה?

שמעון בן חמו: אתם רואים את כל הצד הימני זה יותר האזור של עוטף עזה, יו"ש, הנגב והערבה, אתם רואים את זה בכל האזור - - -

חמד עמאר: באחוזים במים כמה – מעזה אתה מוציא מים כאן, כי כאן אתה אומר שהמחיר יותר זול, כמה אחוזים כאן וכמה אחוזים כאן?

דני סופר: זה אספקה לאזור הזה, כמה עולה לספק - עלות לספק מים לאזורים המרוחקים - - -

חמד עמאר: כן, כמה אתה מספק באחוזים?

דני סופר: באחוזים של מים?

דני סופר: כמה מספקים לאן?

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: לאזור גוש עוטף עזה, יו"ש, הנגב והערבה מאחוזי המים שלנו.

שמעון בן חמו: הרוב באופן טבעי מאזור המרכז, שם רוב האוכלוסייה - - -

חמד עמאר: כן, כי כאן עולה 12 שקלים, כאן עולה 2.29 שקלים.

שמעון בן חמו: לא, זה לא עולה 2.29 שקלים.

שמעון בן חמו: לנו זה עולה, העלות בפועל, אחר כך יש מיצוע של המחיר.

חמד עמאר: כן, אני מבין את זה, העלות.

חמד עמאר: כמה אחוזים כאן אתה אמור לספק וכמה אחוזים כאן אתה מספק?

שמעון בן חמו: בהתאם לביקושים, בהתאם לאוכלוסייה אנחנו מספקים.

דני סופר: אזור ההר הגבוה, ירושלים, יו"ש - כל אזור ההר הגבוה וירושלים בסביבות 180 מיליון מ"ק בשנה.

חמד עמאר: והשאר?

דני סופר: בערך 12%.

דני סופר: יש גם את אזור חיפה שהוא אזור גדול, גוש-דן זה אזור ענק ואזור חקלאי.

שמעון בן חמו: אמרנו שסך הכול "מקורות" מספקת כ-1.5 מיליון מ"ק, זה הסך הכול, וכל אזור בהתאם לביקוש שישנו שם ולתוכניות המאושרות לכל אזור ואזור.

רוברט אילטוב: אני מבקש תוך שלוש דקות לסכם את הדברים.

שמעון בן חמו: עברנו את הנושא הזה, אני כבר מסיים, שני שקפים אחרונים.

שמעון בן חמו: הנושא השלישי זה הנושא של הרחבת הפעילות הבין-לאומית של "מקורות": "מקורות" מדורגת בין עשר החברות המובילות בעולם בתחום המים, בכל הדירוגים שנעשים, ואנחנו מכירים היום בעולם דירוג של חברות מים בעולם.

שמעון בן חמו: פרויקטים שמקדמת "מקורות" בעולם תורמים לחוסנה הכלכלי והמדיני של ישראל; "מקורות" מקדמת השנה קשרי עבודה עם מדינות נדרשות לפרויקטים בתחומי המים לסוגיהם, לצורך הקמת מיזמי מים רחבי היקף במדינות שונות - הזכרתי קפריסין, ארגנטינה, דרום אמריקה, אפריקה, ומדינות רבות שאנחנו פועלים בהם; ישנו ביקוש גדול מאוד לידע וליכולות של "מקורות" בעולם הרחב, אנחנו גם מבצעים שיתופי פעולה של מחקר ופיתוח עם גופים שונים בעולם וכל נושא הפיתוח העסקי בחוץ-לארץ, אנחנו רואים בזה פוטנציאל מאוד גדול של המדינה, אנחנו, כמו שאמרתי, חושבים שצריך לייצר מסלול ירוק לפיתוח העסקי הזה בעולם, באמצעות אותו מסלול ירוק, כפי שנעשה בתעשיות הביטחוניות.

שמעון בן חמו: אלה הנושאים שרצינו להציג.

שמעון בן חמו: תודה רבה.

רוברט אילטוב: חברי ועדה, יש שאלות?

רוברט אילטוב: בבקשה.

זאב אחיפז: אני רוצה להצטרף לברכות לחברת "מקורות" על 75 שנים של עשייה מבריקה בתחום המים.

זאב אחיפז: יש לי להציע לכם כמה תובנות מההסתכלות שלנו על נושאים שהועלו פה על-ידי "מקורות".

זאב אחיפז: אנחנו גם חושבים שצריך לראות את משק הקולחים בראייה מערכתית, אבל מההיכרות שלנו, של המאזן ושל המקורות ושל התשתיות שקיימות, אנחנו רואים את היישום של משק הקולחים הארצי בצורה של ארבע מערכות על אזוריות של קולחים, שאחת חברת "מקורות" כבר ביצעה, זה השפד"ן, שלוקחת את כל הקולחים של גוש דן לאזור הנגב.

זאב אחיפז: יש עוד שלוש מערכות על אזוריות: אחת מתחילה בגבול הצפון ונגמרת בעמקים מזרחיים – עמק חרוד, עמק בית-שאן, עמק הירדן, השנייה, מתחילה מהירקון מהמרכז, כמו שנאמר, הקולחים מיוצרים במרכז, ומסתיימת בחוף כרמל, באזור חיפה, ואחת מתחילה מהירקון ונגמרת באזור לכיש, ובזה אנחנו מקבלים כיסוי ארצי של כל משק הקולחים, אבל באמצעות ארבע תתי-אזורים.

זאב אחיפז: המערכת הזאת בעצם נמצאת בהליכי הקמה.

זאב אחיפז: אנחנו היום כבר מניידים קולחים, מעבירים עודפים מאזור נתניה עד חוף כרמל או מאזור רמלה לוד, מת"ש איילון ועד אזור לכיש.

זאב אחיפז: ל"מקורות" יהיה ויש לה כבר היום חלק נכבד בתוך המערכת הזאת, אבל כמו שנאמר, בתחום הקולחים.

זאב אחיפז: אם נוציא את השפד"ן, אז אנחנו מדברים על סדר גודל של 25% זה "מקורות" ו-75% זה ספקים אחרים.

זאב אחיפז: אנחנו צריכים לייצר אינטגרציה של כל המערכת הזאת, גם במערכות הקיימות וגם באותו פיתוח שנדרש כדי להשלים את אותן מערכות על אזוריות.

זאב אחיפז: זה בתחום הקולחים.

זאב אחיפז: בנושא של ניהול המערכת הארצית צריך לזכור – ופה זה בא לידי ביטוי במה ששאלת, על הנושא של השקעים – המשמעות של זה שבעצם לא כל ההפקה - גם במערכת של המים השפירים - של "מקורות", חלקה נמצאת על-ידי מפיקים אחרים, שהרגולציה עליהם, כמו שעל "מקורות", שלנו.

זאב אחיפז: חלק מהשקעים האלה הם שקעים מתוכננים.

זאב אחיפז: תזכרו שאנחנו עכשיו לקראת סיום, אנחנו חושבים, מקווים, סיום של רצף של תשע שנים שמתחת לממוצע - - -

רוברט אילטוב: אנחנו נקיים דיון נפרד על "רשות המים".

זאב אחיפז: לא, אני רק מתייחס לזה, כי שאלו פה על השקעים.

רוברט אילטוב: ממש בקצרה, כי אני חייב לסיים פה, בסדר?

זאב אחיפז: בסדר, בסך הכול התפעול היומיומי של המערכת הארצית מתבצע על-ידי "מקורות" בצורה מצוינת.

זאב אחיפז: הנושא של הראייה הכוללת, לגבי סך הכול ההפקה מתוך האקוויפרים, זה צריך ראייה מעבר לעבודה הישירה של "מקורות", וזה נעשה ב"רשות המים".

רוברט אילטוב: ב"רשות המים".

רוברט אילטוב: תיקונך התקבל.

רוברט אילטוב: בבקשה.

ירון סלומון: קודם כל, באתי גם בשם התנועה וגם בשם כל ההתיישבות, כי אני לא רואה פה תנועות נוספות.

ירון סלומון: אנחנו מצטרפים ומברכים את חברת "מקורות" לרגל 75 שנות פעילות ברוכה וענפה ודינמית לפיתוח משק המים בישראל.

ירון סלומון: והייתי אומר:

ירון סלומון: אם לא היתה "מקורות" היה צריך להמציא אותה, לדעתי, כי התרומה שלה היא אדירה לפיתוח אזורי הארץ השונים.

ירון סלומון: ובעיקר בנושא של פיזור האוכלוסייה והקמה, מה שנקרא, של יישובים או פיתוח של הפריפריה הרחוקה של מדינת ישראל - עוד לא הקימו את הבתים וכבר הצינורות וכבר המים נמצאים שם.

ירון סלומון: כך שמבחינתנו "מקורות" למעשה הולכת לפי החזון של בן-גוריון, הוא סך הכול רצה להפריח את הנגב, ואנחנו רואים את זה היום וכל יום ולמעשה גם את כל נושא מניעת המדבור.

ירון סלומון: יש המון-המון שטחים שאף אחד לא חלם עליהם בכלל שהם יהיו ירוקים.

ירון סלומון: מי שיורד היום לנגב ועולה לצפון, אבל בעיקר בנגב, הנגב נהפך לאחד האזורים, הייתי אומר: אסם הירקות והתבואות והגידולים והפרדסים והמטעים של מדינת ישראל היום.

ירון סלומון: וכל זה למעשה בהחלט בפעילות הברוכה של חברת "מקורות".

ירון סלומון: כחקלאים, אנחנו הצרכנים הגדולים ביותר של חברת "מקורות" מבחינת כל סוגי המים, בעיקר כרגע בנושא של הקולחים.

ירון סלומון: זה לא הוזכר כאן, אבל פעם החקלאות היתה משתמשת ב-מיליארד 100 מיליון מ"ק מים שפירים, היום אנחנו משתמשים רק ב-40% מזה, וכל היתר למעשה אנחנו צורכים בקולחים.

ירון סלומון: וכאן אני מתחבר לחזון ולכיוון של חברת "מקורות".

ירון סלומון: אני חושב שבהחלט נכון, המדינה שלנו אומנם גדולה, אבל באופן יחסי היא קטנה, וכתוצאה מזה ניתן לנהל בחוכמה את מערכת המים גם מבחינת הנושא של הקולחים וגם מבחינת הנושא של המים השפירים.

ירון סלומון: ומי אם לא חברת "מקורות", שהיא כבר קיימת בשטח, לתת לה למעשה את האפשרות לבצע את העניין הזה, מה עוד שבהחלט יש נושא של שוויון - - -

רוברט אילטוב: ולסיכום, בבקשה.

ירון סלומון: ולסיכום, שמירה על העיקרון של השוויון בין כל הצרכנים והראייה ארוכת הטווח של חברת "מקורות" – ביחד כמובן עם גופים אחרים, עם הרגולטורים – אני חושב שעל זה צריך לעמוד ואת זה צריך לקדם, ומי אם לא הכנסת והממשלה, תשימו יד בעניין הזה וקחו את ההחלטות הנכונות, כי סך הכול הידע ישנו.

ירון סלומון: תבורכו.

רוברט אילטוב: אני מודה לך, תודה רבה.

רוברט אילטוב: אני רוצה שוב לברך את חברת "מקורות" על 75 שנות היווסדה, לאחל לחברה הזאת עוד הרבה-הרבה פעילות ענפה בכל הכיוונים שהעלתם פה.

רוברט אילטוב: הוועדה התרשמה כי פעילות החברה איתנה, טובה, למען הציבור.

רוברט אילטוב: אנחנו רואים פה את המקצועיות ואת החזון.

רוברט אילטוב: אתם יודעים, לא הרבה חברות בישראל יש להם את החזון ל-20 שנה קדימה, אני חושב שככה צריך להתנהל, צריך לתכנן מראש את הדברים.

רוברט אילטוב: אין ספק שניתן להטיל על חברת "מקורות" פעולות נוספות בתחום המים ברמה הבין-לאומית, אין ספק שיש לכם את הידע ואתם יכולים לתת לישראל הרבה מאוד עיטורי כבוד בנושא הזה.

רוברט אילטוב: בעידן של ההתחממות הגלובלית, של מדבור, של חוסר מים, גם במדינות שיש שם הרבה מאוד משקעים כמו הודו, יש שם חוסר מים, יש בעיות קשות מאוד.

רוברט אילטוב: אני חושב שבמדינת ישראל יש בתחום המים, ביטחון המים הרבה מאוד ידע.

רוברט אילטוב: עלו והצליחו, בהצלחה.

רוברט אילטוב: תודה לכולם.