הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החינוך לדיון בהצעת חוק רשות השידור, כנסת 18, פרוטוקול מספר 13, 2012-02-07 13:00

כרמל שאמה-הכהן: צהריים טובים, אנחנו פותחים את הדיון בהצעת חוק רשות שידור (תיקון מס' 27), התשע"א-2010.

כרמל שאמה-הכהן: יש מספר הצעות ובקשות לדיונים מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: מה הראשון שאנחנו עוסקים בו?

לאה ורון: אני מציעה להקדים את סעיף 2ג, מאחר וחבר הכנסת נחמן שי צריך לצאת מהישיבה.

כרמל שאמה-הכהן: זה צוות הדה-לגיטימציה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאני ואתה, לא?

קריאה: כן, כן, זה צוות של..

לאה ורון: מדובר בבקשה לדיון מחדש לסעיף 23(א) לחוק העיקרי, סעיף 13 להצעת החוק, בעניין ביטול הצורך באישור הממשלה למינוי מנכ"ל.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי, תציג בבקשה את הבקשה שלך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה ואני והוא?

אופיר אקוניס: כתוב רונית תירוש ונחמן שי.

לאה ורון: לא, זאת חברת הכנסת תירוש.

לאה ורון: ברוויזיה הבאה תהיו שותפים, שזה סעיף ד' שעל סדר היום.

נחמן שי: הנושא של מינוי מנכ"ל בראשות היושב-ראש היה ונשאר אחד ההישגים החשובים של אותו חוק שהוכן בטרחה גדולה ובשקדנות גדולה.

נחמן שי: הוא נועד לשחרר את הרשות, לתת לה עוד מימד של חופש, שהוא חיוני, ולעשות את זה דרך מינו מנכ"ל.

נחמן שי: העובדה שהיום התמנה המנכ"ל על ידי הממשלה, וכך יהיה גם בעתיד אחרי שהחוק חוזר אלינו, אומרת שהממשלה מסרבת לוותר על בעלות הבית שלה, היא רוצה להמשיך ולנהל את הרשות באמצעות המנכ"ל, יהיה אשר יהיה.

נחמן שי: היא עושה את זה היום בדרך של שינוי החוק מחדש.

נחמן שי: מי שרוצה בעצמאות השידור הציבורי במדינת ישראל, בחופש הפעולה שלו, בפעילות שלו על פי אמות מידה מקצועיות - אני חושב שיש פה רבים מעובדי רשות השידור שיודעים היטב למה אני מתכוון - צריך לתמוך בהחזרת המצב לשלב החוק.

נחמן שי: לא הממשלה צריכה למנות את מנכ"ל רשות השידור.

נחמן שי: אין שום סיבה בעולם.

נחמן שי: המועצה הזאת, הכלים שיש בידיה, הדרכים שהיא תבחר לעצמה – חלקן מפורטות בחוק, חלקן היא תגבש לעצמה - יכולה וצריכה למנות את המנכ"ל.

נחמן שי: היא יכולה גם לפטר אותו, כמו שמקובל במקומות שפועלת מועצת מנהלים.

נחמן שי: זו מעין מועצת מנהלים.

נחמן שי: העובדה שהחוק חוזר אלינו במתכונת הזאת אומרת את מה שכולם יודעים בחדר הזה, שהממשלה היא בעלת הבית ברשות השידור, שהיא רוצה להיות בעלת הבית.

נחמן שי: היו דברים מעולם, אני לא מתכחש לזה.

נחמן שי: חשבנו שהרשות יוצאת פה לחופש, אבל התשובה היא לא.

נחמן שי: אני מבקש להחזיר את הסמכות לידי המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: גם עכשיו המועצה ממנה, לא?

נחמן שי: לא, עכשיו שינינו את זה לממשלה.

אתי בנדלר: המועצה, באישור הממשלה.

נחמן שי: בסדר, זה אותו דבר.

כרמל שאמה-הכהן: השר לא יכול למנות בלי המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: זה המצב.

כרמל שאמה-הכהן: תסתכל מהכיוון הזה.

אתי בנדלר: לא השר, הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה או השר.

אתי בנדלר: ..

אתי בנדלר: תמנה באישור הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: באישור הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה לא יכולה למנות בלי המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: המועצה היא שלב הכרחי במינוי.

אופיר אקוניס: אתה רוצה שזה לא יבוא למליאת הממשלה?

נחמן שי: לא צריך את הממשלה.

נחמן שי: מספיק.

אופיר אקוניס: אפשר לשאול שאלה את משרד המשפטים?

אופיר אקוניס: האם היא יכולה לתת לנו כמה דוגמאות למינויים שנדרשים באישור מליאת הממשלה, כמו למשל שגרירים, יושב ראש חברת חשמל, מפעל הפיס או מקורות בשירות הציבורי, כדי שלא יבואו ויגידו אחר כך..?

כרמל שאמה-הכהן: ולא חברות ממשלתיות, אלא גופים ציבוריים אחרים?

דנה נויפלד: יש רשימה שלמה שמביאים אותה לאישור הממשלה.

אופיר אקוניס: שורה ארוכה.

קריאה: רשות השידור היא לא חברה ממשלתית.

אופיר אקוניס: דנה לא ענתה.

דנה נויפלד: זאת הייתה שאלה מנחה.

דנה נויפלד: התשובה ניתנה.

כרמל שאמה-הכהן: לא שאלה מנחה, שאלה חדה.

כרמל שאמה-הכהן: האם את רואה בהסדר הקיים שהוועדה הגיע אליו הסדר שלוקה בחסר מבחינת.

כרמל שאמה-הכהן: .?

אתי בנדלר: היא לא יכולה לענות על שאלה כזאת, אדוני היושב-ראש.

כרמל שאמה-הכהן: מבחינה משפטית.

נחמן שי: זאת גם שאלה מנחה.

אתי בנדלר: היא לא יכולה לענות על זה, היא מייצגת עמדה ממשלתית.

אתי בנדלר: מה שאתה יכול לשאול אותה, אדוני היושב-ראש, זה שתתן לנו דוגמאות שבהן.

אתי בנדלר: .

אופיר אקוניס: זה בדיוק מה שביקשתי, גברתי היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: היא לא יכולה לצאת נגד עמדת הממשלה.

אופיר אקוניס: לכן היא גם אמרה שהשאלה היא חדה.

עידו אציל: צריך לציין רק שיש תהליך איתור שקבוע בהצעת החוק.

עידו אציל: תהליך האיתור הזה לא מאפשר איזה שהוא שיקול, כמו שנרמז עליו, פוליטי במינוי מנכ"ל.

נחמן שי: הוא לא נרמז, הוא נאמר בצורה מפורשת.

עידו אציל: יש תהליך איתור מקצועי שקבוע בהצעת החוק, אחרי זה זה מובא לאישור המועצה, כשהאישור הסופי שנדרש הוא של הממשלה.

אופיר אקוניס: נכון, כמו למשל מנהל רשות המסים שבג"ץ ביקש מהממשלה לאשר ביום ראשון הקרוב.

אופיר אקוניס: האם הממשלה תאשר או לא תאשר את מינויו אינני יודע.

אופיר אקוניס: אני מניח שכן.

אופיר אקוניס: הוא בא לאישור של מליאת הממשלה.

נחמן שי: מה זה שייך?

נחמן שי: מסים ורשות השידור זה לא אותו דבר.

נחמן שי: יש פה עוד סעיף.

נחמן שי: הלא גם הפסקת הכהונה.

נחמן שי: .

כרמל שאמה-הכהן: למה?

כרמל שאמה-הכהן: מסים זה קצת יותר רגיש מרשות השידור.

נחמן שי: לא.

נחמן שי: ממש לא.

כרמל שאמה-הכהן: זה קצת יותר רגיש.

נחמן שי: ממש לא.

נחמן שי: אתה, כי אתה בא מהמגזר של.

נחמן שי: .

כרמל שאמה-הכהן: אוי לנו אם לא.

נחמן שי: אותו דבר הפסקת כהונה.

כרמל שאמה-הכהן: עם כל הכבוד לרשות השידור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגרה זה גם מסים.

אופיר אקוניס: הוא בא מהמגזר של משלם מסים כמו כולנו.

נחמן שי: יש פה גם הפסקת כהונה.

נחמן שי: זה אותו דבר.

נחמן שי: התהליך דומה.

נחמן שי: כרמל, אתם מדברים על המינוי, אבל גם הפסקת כהונה היא באותו תהליך.

אופיר אקוניס: המועצה תמליץ לממשלה על הפסקת כהונה.

נחמן שי: לא.

נחמן שי: לאחר ששמעה את טענותיו של המנהל הכללי לפנות בעניין הממשלה להמליץ על הפסקת כהונתו של המנהל הכללי בשל טעם מהטעמים הבאים.

כרמל שאמה-הכהן: על איזה סעיף אתה מדבר?

קריאה: זה אותו דבר.

דנה נויפלד: זה הגוף הממנה.

דנה נויפלד: הרעיון הוא שהגוף הממנה הוא גם הגוף.

דנה נויפלד: .

נחמן שי: נכון, אז הממשלה יכולה גם לפטר מנכ"ל.

נחמן שי: אם זה נראה לכם נכון, אז..

כרמל שאמה-הכהן: בלי אישור המועצה?

אופיר אקוניס: אולי נשאל את מר אולמרט איך הוא פיטר מנכ"ל.

נחמן שי: אל תתגעגע.

אופיר אקוניס: אני ממש לא מתגעגע.

אופיר אקוניס: זה ראש המפלגה שלך לשעבר.

נחמן שי: אבל עשינו חוק.

כרמל שאמה-הכהן: להיפך.

כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שהמועצה גם בלי השר יכולה להפסיק את כהונתו.

אתי בנדלר: נכון.

נחמן שי: נכון, אבל השר יכול.

נחמן שי: .

עידו אציל: יש תהליך לפני כן שקובע שהשר צריך לפנות למועצה רק אם המועצה לא דנה.

עידו אציל: זה תהליך.

עידו אציל: .

כרמל שאמה-הכהן: לא.

כרמל שאמה-הכהן: למה?

כרמל שאמה-הכהן: המנהל הכללי יחדל בלי קשר לממשלה.

אתי בנדלר: המועצה יכולה על פניו להפסיק את כהונתו.

אתי בנדלר: .

נחמן שי: זה בסדר.

אתי בנדלר: אם התקיימה אחת העילות להפסקת הכהונה והמועצה לא דנה בכך, אז השר ולא הממשלה גם רשאי לפנות.

דנה נויפלד: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: אני רואה הסדר מאוזן מאוד.

נחמן שי: ההסדר הזה משאיר את הכוח בידי הממשלה, כרמל, זה ברור לך.

נחמן שי: תשווה את זה לנוסח הקודם, תשווה את זה לנוסח הזה.

נחמן שי: זה משאיר את הכוח..

כרמל שאמה-הכהן: איזה נוסח קודם?

דנה נויפלד: היא דיבר על תיקון 18, הצעת החוק שהייתה.

דנה נויפלד: .

כרמל שאמה-הכהן: היא לא הונחה בפנינו.

אופיר אקוניס: ב-2005.

נחמן שי: שעברה בכנסת.

דנה נויפלד: היא עברה קריאה ראשונה בכנסת.

דנה נויפלד: עדיין לא הוחל עליה רציפות.

נחמן שי: נכון.

נחמן שי: היא נגנזה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו שינינו את הנוסח שהוצג בפנינו לכיוון שאתה מדבר עליו.

נחמן שי: אני לא רואה את הבלמים פה.

אופיר אקוניס: יש המון בלמים, חבר הכנסת שי.

אופיר אקוניס: יש בלמים ואיזונים.

נחמן שי: יש לכם רוב, אז מה זה משנה מה אני אומר בסוף.

נחמן שי: אם אתם חרדים לשידור הציבורי במדינת ישראל, אל תשוו אותו.

נחמן שי: .

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי, היה לנו גם רוב לפני 10 דקות.

כרמל שאמה-הכהן: עובדה שאנחנו מדברים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא שחיכינו שאנשים יגיעו לחדר.

נחמן שי: לא אמרתי כך.

כרמל שאמה-הכהן: זה שמקשיבים ומדברים.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: למרות שהגיע חבר בכיר ועוד חבר בכיר.

נחמן שי: מנקודת ראותי, הבנתי והיכרותי את הנושא אני רוצה לנתק את הממשלה מרשות השידור, אני רוצה לתת לרשות השידור להתנהל על פי אמות מידה ציבוריות, בכפוף לאותה מועצה שאנחנו ממנים פה, שהממשלה ממנה.

נחמן שי: עזוב, לא ניכנס לתהליך.

כרמל שאמה-הכהן: עדיין אני חושב שהמנכ"ל פה כפוף למועצה בצורה די ברורה.

נחמן שי: זה בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: היא יכולה להפסיק את כהונתו.

כרמל שאמה-הכהן: היא יכולה גם לפטר אותו.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה צריכה למנות אחרי שהמועצה ממליצה.

כרמל שאמה-הכהן: המועצה יכולה באופן בלעדי להפסיק את כהונתו.

אתי בנדלר: רק בהתקיים אחת מהעילות.

עידו אציל: זה מוגבל רק לאותן עילות שמפורטות.

עידו אציל: .

אופיר אקוניס: סיום עבודתו הוא לא באישור הממשלה.

עידו אציל: רק אם השר פונה למועצה.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב שהמועצה קבעה ברוב של שני שלישים מחבריה שאינו ממלא את תפקידו כראוי ושהיא מפטרת אותו.

נחמן שי: אני לא לוקח מהמועצה את תפקידה.

כרמל שאמה-הכהן: אם היא רוצה היא מפטרת.

נחמן שי: אני לא חושב שראוי להכניס את הממשלה לתוך התהליכים, הן של המינוי והן של.

נחמן שי: .

כרמל שאמה-הכהן: המועצה פה יותר מהממשלה בתהליך.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה לא יכולה לפטר בלי מועצה.

נחמן שי: בסדר.

נחמן שי: אני לא אומר שלא חיזקו.

כרמל שאמה-הכהן: המועצה יכולה לפטר בלי ממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: מי יותר חזק פה?

כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי.

כרמל שאמה-הכהן: זה המצב, תקרא את החוק.

נחמן שי: אני אקרא את החוק.

גאלב מג'אדלה: מליאת המועצה זו הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: גם אלוהים ברא את כולנו.

כרמל שאמה-הכהן: אין לזה סוף.

אופיר אקוניס: זה לא נכון.

גאלב מג'אדלה: זו תשובה למה שאתה אומר.

גאלב מג'אדלה: המועצה לא יותר חזקה מהממשלה.

עידו אציל: במועצה יש תהליך של איתור מקצועי.

עידו אציל: רק בסוף התהליך אתה.

עידו אציל: .

כרמל שאמה-הכהן: המצב הוא כזה: הממשלה לא יכולה למנות בלי המועצה, המועצה לא יכולה למנות בלי הממשלה, המועצה יכולה לפטר בלי הממשלה והממשלה לא יכולה לפטר בלי המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: מי יותר חזק?

כרמל שאמה-הכהן: תסביר לי.

גאלב מג'אדלה: הממשלה.

אלכס מילר: הוא סתם זרק.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מדליק אותך סתם.

גאלב מג'אדלה: אני לא מדליק אותו.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך, אל תיתמם.

גאלב מג'אדלה: אגב, אני פה ממלא מקום של עמיר פרץ.

לאה ורון: אדוני לא יכול למלא את מקומו של עמיר פרץ, מאחר ואנחנו מדברים על ועדה משותפת לכלכלה וחינוך.

לאה ורון: חבר הכנסת פרץ איננו חבר.

אלכס מילר: אני חושב, חבר הכנסת שי, שיש פה איזו שהיא פרנויה סביב.

אלכס מילר: .

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת שי, אתה עדיין עומד בדעתך שנצביע..?

נחמן שי: בטח.

נחמן שי: זה יגיע אליכם.

נחמן שי: רק עוד שנתיים, עוד 4 שנים תגידו פרנויה.

נחמן שי: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: לא אמרנו פרנויה.

נחמן שי: גם לפרנואידים יש לפעמים פחדים אמיתיים.

נחמן שי: הפחדים שלי מבוססים על הניסיון.

נחמן שי: הייתה פה הזדמנות - אנחנו מחמיצים אותה - לשנות את דרכה.

נחמן שי: .

אופיר אקוניס: הניסיון שלהם.

גאלב מג'אדלה: נחמן, תן להם..

גאלב מג'אדלה: אנחנו בעוד שנתיים.

גאלב מג'אדלה: .

נחמן שי: מספיק.

נחמן שי: אני לא רוצה לטלטל את החוק זה.

נחמן שי: אם פעם אחת עושים חוק רשות שידור חדש ועושים בו שינויים, אני לא רוצה להחזיר אותו לשולחן הזה כל פעם, לגזול את זמנם ואת תשומת ליבם של כל האנשים הטובים האלה.

נחמן שי: אני אומר, בואו נלמד מהלקחים לאורך ההיסטוריה.

לאה ורון: חבר הכנסת אופיר אקוניס מצביע במקום חבר הכנסת דני דנון בוועדה המשותפת, חבר הכנסת יעקב כץ איננו יכול להצביע, חבר הכנסת מג'אדלה איננו יכול להצביע וחברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ - אם היא תיכנס, כי היא אמורה להיכנס בכל רגע - מצביעה במקום חברת הכנסת נינו אבסזדה.

גאלב מג'אדלה: מי נציג העבודה במשותפת?

לאה ורון: אין נציג העבודה, יש נציג לעצמאות, חברת הכנסת וילף.

כרמל שאמה-הכהן: מתמטיקה קואליציונית.

גאלב מג'אדלה: צריך לעשות סדר במדינה הזאת.

גאלב מג'אדלה: ל-4 יש נציגות ול-8 אין?

כרמל שאמה-הכהן: 5.

גאלב מג'אדלה: החמישי בדרך לסין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד בקשתו של חבר הכנסת נחמן שי לדיון מחדש?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: נגד – 3 הבקשה לא התקבלה.

נחמן שי: אני מבקש להגיש הסתייגות.

נחמן שי: אנחנו נחזור לזה.

אופיר אקוניס: יהיה דיון ארוך במליאה בנושא החוק הזה.

נחמן שי: עכשיו אני רוצה לעבור להסתייגות אחרת שהצעתי.

נחמן שי: עכשיו לגבי הסעיף על הטאלנטים, נדמה לי בסעיף 24.

לאה ורון: סעיף 24(ב), שזה סעיף 14 להצעת החוק.

נחמן שי: מאותה נקודת ראות שהנחתה אותי קודם, שרוצה לתת בידי ההנהלה והמועצה הציבורית את היכולת לנהל את ענייניה הכספיים והאחרים.

נחמן שי: משום מה נקבע פה – אם אני צודק, זה מופיע למטה.

נחמן שי: הרבה שינויים חלו פה – שאם רוצים לתת הסכמים מיוחדים וכן הלאה, צריך לקבל את אישור שר האוצר.

נחמן שי: כתוב שיותקנו תקנות וכן הלאה.

נחמן שי: פתאום נכנס לי שר האוצר.

נחמן שי: הוא יחליט על מידת הכישרון ושיקול הדעת של הדרג המקצועי של רשות השידור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הנושא של שנינו?

לאה ורון: כן.

נחמן שי: אני חושב שאם מדינת ישראל מחליטה להטיל על מועצה ועל הנהלה מקצועית לנהל ארגון - יש ותהיה לנו תמיד ביקורת - צריך לתת לה את חופש הפעולה לבחור.

נחמן שי: אני לא רוצה ששר האוצר יחליט אם אמן מסוים צריך לקבל משכורת כזאת או אחרת, או לגבי מה שנקרא טאלנט - כשרון בעברית.

נחמן שי: אני לא רוצה את המעורבות של שר האוצר בענייני רשות השידור.

נחמן שי: אני אומר את זה בכל מקום שאני יכול.

נחמן שי: אני חוזר על זה גם עכשיו.

אופיר אקוניס: הכוונה היא הממונה על השכר, אדוני היושב-ראש?

נחמן שי: אני יודע?

נחמן שי: הוא יעצים את זה.

אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, זאת שאלה נבונה.

אופיר אקוניס: דווקא בעניין הזה אפשר להבין את הרציונאל.

אופיר אקוניס: אגב, גם בקודמת אפשר להבין את הרציונאל, רק לא הסכמנו.

אופיר אקוניס: כשאתם כותבים באישור שר האוצר לקביעת תנאי עבודתם, האם מדובר על הממונה על השכר?

קריאה: כן.

אופיר אקוניס: כך מקובל גם היום?

קריאה: כן.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שסעיף קטן (ב) מדבר על התפקוד של עובדי הרשות.

נחמן שי: אני לא רוצה את זה.

נחמן שי: אני אומר שלא צריך את זה.

נחמן שי: אני לא רוצה פקיד באוצר שישב עליהם ויחליט בשבילם אם נכון לתת חוזה מיוחד או לא לתת חוזה מיוחד.

נחמן שי: אם הם לא טובים הם ילכו.

אתי בנדלר: לא בזה מדובר, חבר הכנסת שי.

אתי בנדלר: סעיף 24(ב) מדבר על התפקוד של עובדי הרשות, תקן השכר, הגמלאות ותנאי העבודה של עובדי הרשות.

אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) הוא הסעיף שמדבר על טאלנטים, על החוזים המיוחדים, כאשר בו אין התייחסות של שר האוצר.

נחמן שי: אם אין התייחסות של שר האוצר אני מושך את ההסתייגות.

נחמן שי: לפי מיטב ידיעתי הייתה, לכן העליתי.

לאה ורון: ב(ב) יש.

אתי בנדלר: רק ב(ב) על עובדי המדינה, לא על הטאלנטים, לא על החוזים המיוחדים.

נחמן שי: אם זאת ההבהרה, ואם..

אופיר אקוניס: גם היום חוזי הכוכבים מאושרים על ידי הממונה, לא?

אופיר אקוניס: הכל מאושר על ידי הממונה.

נחמן שי: אז למה זה לא יוצא?

גדי בן יצחק: וכי למה?

גדי בן יצחק: אם זה עצמאות רשות השידור, למה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם עובדי הרשות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה שר האוצר צריך?

קריאה: לא שר האוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כתוב שר האוצר.

אופיר אקוניס: עובד מדינה.

גדי בן יצחק: אם עובד מדינה, למה..?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה שר האוצר?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם רוצים את שר האוצר על הראש?

קריאה: לא רוצים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא רוצים את שר האוצר.

קריאה: זה ברור שהם לא רוצים את שר האוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נמחק את שר האוצר מהסעיף.

קריאה: אם אפשר, מעכשיו למחוק רטרואקטיבית.

קריאה: למחוק לגבי הכל.

גאלב מג'אדלה: איך את עומדת למחוק את שר האוצר?

אתי בנדלר: סעיף 24 דן בקבלת עובדים ותנאי עבודתה של רשות השידור.

נחמן שי: אני מקבל את מה שמתיישר עם המקובל בשירות המדינה.

אתי בנדלר: סעיף קטן (א) לא רלוונטי לצורך העניין.

אתי בנדלר: סעיף קטן (ב) אומר –אני אקרא אותו בנוסח אחרי החלטות הוועדה – שהתפקוד של עובדי הרשות, התקן, השכר, הגמלאות ותנאי העבודה יהיו כשל עובדי המדינה למקצועותיהם, בהתחשב באופיים המיוחד..

נחמן שי: גם לזה יש היסטוריה.

אתי בנדלר: .

אתי בנדלר: .

אתי בנדלר: של תפקידים מיוחדים לרשות בלבד, ובשים לב לכך הם ייקבעו על ידי המועצה באישור שר האוצר.

קריאה: למה אישור?

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ג) כתוב: "אין האמור בסעיף זה גורע מסמכות הרשות לחתום על חוזים מיוחדים".

אתי בנדלר: כאן סעיף קטן (ג) הוחלף, אני אקרא את הנוסח החדש: "הרשות רשאית להתקשר לתקופות מוגבלות או למשימות מוגבלות עם אדם אם קיימת בנסיבות העניין הצדקה.

אתי בנדלר: .

אפרים מלכין: מתחום התוכן והיצירה, לא?

אתי בנדלר: לא, זה שונה.

אתי בנדלר: "..

אתי בנדלר: אם קיימת בנסיבות העניין הצדקה מיוחדת להתקשרות - אתה צודק - בתחום התוכן והיצירה, ובשים לב לכישוריו המיוחדים של אותו אדם".

אתי בנדלר: כמובן אני חייבת לומר שמה שאני קוראת כרגע זה לא הנוסח הסופי שיונח על שולחן הוועדה, אבל זה קובע את העקרונות.

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ה) כתוב: "אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות הרשות להתקשר בחוזים מיוחדים במקרים או לפי תנאים שבהם ניתן להעסיק עובדים בשירות המדינה בחוזה מיוחד, וכן עם סוגי עובדים שקבעה המועצה".

אתי בנדלר: זה מה שרלוונטי לעניין הזה.

נחמן שי: השאלה אם התוספת הזאת לא נכנסת בגדר סעיף (א).

נחמן שי: האם זה עצמאי?

נחמן שי: האם הרשות יכולה להתקשר ולקבוע?

נחמן שי: כמובן שאני מדבר על היגיון, לא על דברים פרועים.

נחמן שי: השאלה אם העניין של שר האוצר לא נמשך לאורך כל הסעיף הזה.

נחמן שי: מזה אני חושש.

נחמן שי: לא הייתי רוצה ששר האוצר יהיה מעורב בהחלטות המקצועיות.

אופיר אקוניס: מי קובע את הסכום עצמו?

אמיר גילת: עד 90% קובע המנכ"ל, מעבר לזה האוצר.

נחמן שי: זה לטאלנטים.

אופיר אקוניס: אבל הטאלנטים מרוויחים הרבה יותר משכר מנכ"ל, פי 2 משכר מנכ"ל בשירות.

אופיר אקוניס: .

נחמן שי: זה בסדר.

נחמן שי: צריך לתת להם את הגמישות.

נחמן שי: צריך לתת להם לנהל את הרשות.

נחמן שי: אם הם לא טובים אנחנו יודעים מה עושים, אבל צריך לתת להם גמישות ניהול.

אופיר אקוניס: אני מסכים איתך.

אמיר גילת: המצב הנוכחי הוא פתח להתערבות פוליטית בטאלנטים, בניהול.

אמיר גילת: מה שהיום קורה זה קטסטרופאלי.

אפרים מלכין: הרשות בלי זה הצליחה יופי.

נחמן שי: זה נכון, אבל השאלה אם החוק הזה מתקן את המצב.

אמיר גילת: כל המעורבות של האוצר בתוכן..

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האוצר לא יכול להיות מעורב בתוכן.

אפרים מלכין: האוצר לא קשור לתוכן.

אפרים מלכין: חוק יסודות התקציב קובע שבכל התאגידים הסטטוטוריים - בכללם רשות השידור - תנאי השכר כפופים לאישור שר האוצר.

אפרים מלכין: משם הסמכות של האוצר לפקח.

אפרים מלכין: בגלל שתיקון החוק הזה מאוחר לחוק יסודות התקציב רצו שהוא יהיה באותה הרוח.

אפרים מלכין: הדבר הזה לא מרחיב את סמכותו של שר האוצר, הוא מרחיב את האפשרויות של רשות השידור להעסיק לצורך העניין לא רק אנשים בתנאים של עובדי מדינה אלא גם אנשים שהם טאלנטים בכל מיני חוזים מיוחדים.

אפרים מלכין: החלות של סעיף 29 לחוק יסודות התקציב חלה בכל מקרה, גם אם ספציפית יורד סעיף כזה או אחר.

אפרים מלכין: זה לא משנה שום דבר.

גדי בן יצחק: לכן אתה לא צריך את זה.

אפרים מלכין: כל הסעיפים האלה מרחיבים בחוק של הרשות את האפשרות שלה להעסיק עובדים בתנאים שהם יוצאי דופן בגלל כל הטאלנטים.

אפרים מלכין: לעניין כל ההתערבות בתוכן.

אפרים מלכין: האוצר אף פעם לא מתערב האם לתת תנאים כאלה לאדם כזה או אחר.

אפרים מלכין: הוא אומר שיש 30 איש שאפשר לתת להם 20, 30 או 40 אלף שקל.

אפרים מלכין: הוא לא נכנס אם לתת לא' , ל-ב' או ל- ג'.

גדי בן יצחק: רק 30?

גדי בן יצחק: למה לא 40?

אופיר אקוניס: יש גם יותר, לא?

גדי בן יצחק: לא חשוב.

גדי בן יצחק: זה עצם העניין.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על טאלנטים.

גדי בן יצחק: כבוד חבר הכנסת, בעצם זה ברור.

גדי בן יצחק: האוצר יקבע לרשות השידור איך היא תעסיק את עובדיה.

גדי בן יצחק: חוק יסודות התקציב – אמר טוב נציג האוצר – קיים.

גדי בן יצחק: סעיף 29(ב) לא נותן לאף גוף ציבורי לעשות מה שהוא רוצה בעניין הזה.

גדי בן יצחק: יש פיקוח - אין ויכוח על זה - כל עוד אנחנו חיים במדינה מסודרת.

גדי בן יצחק: רמת הכניסה לתוך הקרביים של רשות השידור, שעכשיו הכנסת, ובצדק, סוף סוף רוצה לעשות אותה עצמאית, היא בלתי נסבלת.

גדי בן יצחק: הוא רק אמר: "אנחנו נקבע כמה.

גדי בן יצחק: במקרה גם נקבע את רמת ההתעסקות שלהם".

גדי בן יצחק: אנחנו מוגדרים בחוק הזה כעובדי מדינה, אבל היחידים בכל השירות הציבורי שעוד לא קיבלו פיצוי על שחיקה של 5% לפני 3 שנים ו-7%.

גדי בן יצחק: עכשיו זה אנחנו.

גדי בן יצחק: בגלל זה יש היום עיצומים.

גדי בן יצחק: מתייחסים אל עובדי רשות השידור – עדיין לא עצמאיים על פי החוק - כעבדים.

גדי בן יצחק: מה שהאוצר רוצה זה מה שיקרה איתנו.

גדי בן יצחק: זה מה שקורה גם היום.

גדי בן יצחק: אתם מדברים עוד מעט גם על למכור את הנכסים שלנו.

גדי בן יצחק: מישהו לקח בחשבון שיום אחד העובדים לא ירצו סתם שייקחו אותם for granted?

גדי בן יצחק: לפי הסעיף שלכם, מישהו שבא היום לעבוד ברשות השידור אפשר לגביו לעשות דלת מסתובבת ולהכריז עליו כעובד קבלן.

גדי בן יצחק: זה נכון שאתם מדברים על סכום גבוה לטאלנטים, אבל הטאלנט הכי גדול שהיה ברשות השידור - על פי השכר לפחות - קוראים לו חיים יבין.

גדי בן יצחק: הוא היה מוגדר כעובד קבלן.

גדי בן יצחק: הוא נתן שירותים לרשות השידור כדי לעקוף את העניין הזה.

אופיר אקוניס: עובד קבלן בתנאים לא רעים.

אופיר אקוניס: לעובד הקבלן הזה היו תנאים מצוינים.

גדי בן יצחק: אבל אתה אומר שהממשלה נותנת לאנשים שהיא בוחרת בצורה זו או אחרת, כמו המנכ"ל, כמו היושב-ראש, אפשרות להעסיק אנשים.

גדי בן יצחק: למה להגיד להם איך ולמה?

גדי בן יצחק: אם הם חרגו יש את חוק יסודות התקציב.

גדי בן יצחק: אמר נציג האוצר שהוא רוצה כאן אזיקים על אזיקים.

אפרים מלכין: לא, ממש לא.

גדי בן יצחק: יש לו את סעיף 29(ב).

גדי בן יצחק: מספיק.

אפרים מלכין: אדוני לא מבין.

אפרים מלכין: זה מרחיב את האפשרות של רשות השידור להעסיק עובדים, נותן להם אפשרות להעסיק ביותר.

אפרים מלכין: חוק יסודות התקציב חל בכל מקרה.

אופיר אקוניס: איך?

קריאה: בלי פיקוח.

אפרים מלכין: הוא חל בכל מקרה.

גדי בן יצחק: היא הנותנת.

אופיר אקוניס: עקרונית אני תומך במה שאמר גדי בן יצחק ובמה שאמר חבר הכנסת שי.

אופיר אקוניס: הוא אמר דברי טעם.

אופיר אקוניס: מה לעשות שאחד הכוכבים הגדולים שלכם נבחר למפקד גלי צה"ל.

אופיר אקוניס: אני מברך אותו.

אופיר אקוניס: אני חושב שזאת בחירה טובה לגל"צ, אובדן גדול לקול ישראל.

אופיר אקוניס: אתם רוצים טאלנט.

אופיר אקוניס: האם אתם יכולים להציע לו – אני שואל גם אותך, אבל יותר את רשות השידור – 100 אלף שקל, 120 אלף שקל?

אופיר אקוניס: מי ישים את הלימיט?

אופיר אקוניס: אני מסכים שלא צריך לפקח.

אופיר אקוניס: כל הפיקוח הזה הוא קצת דבר סובייטי.

אופיר אקוניס: אני נגד דברים סובייטים.

אפרים מלכין: הפיקוח קיים בכל מקרה.

אופיר אקוניס: האם יש גבול מסוים שרשות השידור תעמוד בו, או שזה פרוץ לגמרי?

אופיר אקוניס: כל זה בהנחה שאנחנו תומכים ברוויזיה.

אמיר גילת: אני אתן לך דוגמה שתפריך את כל מה שטוען פה האוצר.

אמיר גילת: לקול ישראל חסר כתב מדיני.

אמיר גילת: אנחנו לא יכולים למנות כתב מדיני בגלל האוצר.

נחמן שי: למה?

גדי בן יצחק: כתב כלכלי במשך שנים.

אמיר גילת: זה קשור לחוזה האישי שלו מהאוצר.

אמיר גילת: עד היום לא קיבלנו את החוזה.

גדי בן יצחק: וכתב כלכלי בגלל אותה סיבה.

אופיר אקוניס: למה אתם צריכים לאשר להם כתב מדיני?

אפרים מלכין: זה ממש לא נכון.

אפרים מלכין: אם רשות השידור הייתה רוצה לקלוט עובד בתנאים רגילים, כמו כל שאר העיתונאים.

אפרים מלכין: .

נחמן שי: אין לך בעיה עם זה.

אפרים מלכין: אין בעיה.

אפרים מלכין: ברגע שהם באים ואומרים, "שמע, הבן אדם הזה, רמות השכר שלו חריגות", אז האוצר נכנס לתמונה.

קריאה: איך אתה יודע שזה חריג?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתה צריך להיכנס לתמונה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שהוא יחליט את מי הוא רוצה לקחת.

אופיר אקוניס: אתה צריך לתת להם את היכולת להתחרות.

נחמן שי: לא חשוב מה המצב כיום.

נחמן שי: אנחנו עוסקים עכשיו בחקיקה שעתידה לשנות את זה.

נחמן שי: אני שואל.

נחמן שי: לא קיבלתי מאתי תשובה מספיק זהירה בשביל להגיד לי שהיא בטוחה בכך שהחוק החדש לא מאפשר לכם לשים וטו על נושא כזה.

אפרים מלכין: זה לא קשור לחוק החדש, כי בכל מקרה סעיף 29 חל.

נחמן שי: חוק יסודות התקציב.

אפרים מלכין: החוק הזה רק מרחיב את האפשרות של הרשות.

נחמן שי: אתם צריכים להביא כל טאלנט אליו לאישור?

קריאה: כל דבר חריג.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו ממש בדיחה, אני מצטערת.

אמיר גילת: אם סעיף 29 בכל מקרה חל, למה הם צריכים את הסעיף הזה?

גדי בן יצחק: כדי לגור בבניין ולהגיד לנו מה לשדר.

גדי בן יצחק: מה זאת אומרת, זה לא ברור?

קריאה: מה זה חריג?

אתי בנדלר: אני רוצה לשאול את נציג הממונה על השכר.

אתי בנדלר: אין מחלוקת שחוק יסודות התקציב חל.

אתי בנדלר: זאת נקודת המוצא.

אתי בנדלר: אם לפי חוק יסודות תקציב צריך את אישור שר האוצר לכל מה שמופיע בסעיף קטן (ג), כמו גם בסעיפים אחרים, בשביל מה לכתוב את זה כאן פעם נוספת?

אפרים מלכין: העניין הוא שרצינו להרחיב את הסמכות של הרשות, שאומרת שמחר יבוא הממונה על השכר ויגיד שלצורך העניין כולם עובדי מדינה.

אפרים מלכין: אמרנו שנכתוב במפורש שלרשות, בגלל המאפיינים הייחודים, יש אפשרות להעסיק בתנאים חריגים.

אפרים מלכין: זה נועד להרחיב את מגוון האפשרויות של הרשות.

גדי בן יצחק: אז..

דנה נויפלד: זה בדיוק הפוך.

אתי בנדלר: אולי אתה יכול להסביר לי איך זה מרחיב.

אתי בנדלר: אני רואה שבסעיף קטן (ג) הקיים היום יש משהו די דומה.

אתי בנדלר: האם כי כאן יש התייעצות עם שר האוצר ועכשיו הורדתם את ההתייעצות?

אתי בנדלר: אני רוצה להבין איך זה הרחיב.

אפרים מלכין: השאלה על איזה סעיף את מדברת.

אפרים מלכין: על סעיף (ב) או על סעיף (ג)?

אפרים מלכין: מה שהטריד את חבר הכנסת נחמן שי היה סעיף קטן (ג).

לאה ורון: מה שהיה על סדר היום היה סעיף (ב) בפנייה שלו.

קריאה: זה הפך ל-(ג).

אפרים מלכין: לגבי סעיף (ג) זה רק מרחיב את האפשרות של הרשות, כי כתוב פה שזה נותן לה אפשרות להעסיק אנשים מיוחדים או טאלנטים.

אפרים מלכין: זה כל מה שזה אומר.

חנה מצקביץ': אני יכולה להסביר מה הייתה כוונת הסעיף.

חנה מצקביץ': אני לא רוצה להתייחס לכנסת ולאישור של הסכומים.

חנה מצקביץ': אתם יודעים שאנחנו היינו מעסיקים עובדי ש.ת.

חנה מצקביץ': זה עקף את כל הנושא של תקן העובדים.

חנה מצקביץ': אנחנו עשינו ישורת, הכנסנו את כל העובדים לתקן.

חנה מצקביץ': הם אפשרו פה את הגמישות להעסיק עובדים לתקופות מסוימות.

חנה מצקביץ': הכוונה בסעיף הזה הייתה לאפשר לנו בכל זאת את הגמישות כדי להעסיק טאלנטים, את אותם אנשים לא כעובדים קבועים של הרשות אלא בתנאים מיוחדים.

חנה מצקביץ': אני לא מדברת פה עכשיו על האישורים ועל השכר, אבל זאת האפשרות שלנו בסעיף קטן (ג).

קריאה: מי מגדיר מה זה טאלנט?

אופיר אקוניס: רשות השידור.

גדי בן יצחק: באישור האוצר.

אופיר אקוניס: המועצה מאשרת בכל מקרה, נכון?

חנה מצקביץ': כן.

חנה מצקביץ': בדוח מבקר המדינה הייתה הערה לגבי העסקת טאלנטים.

חנה מצקביץ': נקבע שאנחנו צריכים לעשות איזה שהם כללים לקבלת טאלנטים, זאת אומרת שהרשות צריכה לקבוע לעצמה מה הם התנאים ובמי היא רואה טאלנט.

גדי בן יצחק: יש גם הסכם עם האגודה, לא כל אחד יכול לבוא להיות טאלנט.

אופיר אקוניס: גדי, גם האגודה קובעת מה הוא טאלנט?

גדי בן יצחק: ברמות השכר.

גדי בן יצחק: הרמות האלו לא יהיו בהסכם קיבוצי.

אופיר אקוניס: אבל הטאלנט לא בהסכם קיבוצי.

גדי בן יצחק: נתנו אפשרות בהסכם קיבוצי להביא טאלנטים בתנאים מסוימים, אחרת טאלנט נקרא למי שיקבל 300 שקל לחודש, כאשר כל חודשיים יבוא מישהו אחר.

גדי בן יצחק: הנה לך עובד קבלן בלי לקרוא לילד בשמו.

אופיר אקוניס: אני בטוח ששום טאלנט לא יקבל 300 שקל בחודש.

גדי בן יצחק: יש לי בשבילך דוגמאות אחר כך.

גדי בן יצחק: אני לא רוצה לבייש אנשים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא טאלנט.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איזה טאלנט יעבוד..?

אופיר אקוניס: זה דווקא מעניין.

חנה מצקביץ': מטרת הסעיף הייתה לאפשר לרשות השידור גמישות בהעסקת עובדים לתקופות גדולות ובמקצועות.

חנה מצקביץ': .

משה זמיר: אני טאלנט.

משה זמיר: אני עובד רשת מורשת.

משה זמיר: כל חברי הכנסת מכירים את הרשת הזאת עם תנאי העבדות והגיבוי של ועד העיתונאים ואגודת העיתונאים.

משה זמיר: זה היה גיבוי מלא של האגודה.

משה זמיר: למה?

משה זמיר: מכיוון שאין להם ייצוג והם עסוקים במינוי מנהלים ולא בתנאי עובדים, אז אפשר להעביד את האנשים האלה בתנאי עבדות בלי שום התייחסות מקצועית.

משה זמיר: כל אחד שיש לו היום אפצ'י ילך הביתה.

משה זמיר: זה תנאי העבדות.

אופיר אקוניס: למה אתה לא בוועד העיתונאים?

משה זמיר: אין לי אמון בוועד העיתונאים, הוא לא מייצג אותנו.

משה זמיר: הוא לא מייצג אותנו כעיתונאים.

משה זמיר: אגודת העיתונאים נועדה להמליך מלכים ברשות השידור, מי יהיה מנהל, מי לא יהיה מנהל.

משה זמיר: זה התפקיד של אגודת העיתונאים.

משה זמיר: הכספים שם שהולכים לתביעות משפטיות כנגד ההנהלה זה דבר בלתי נסבל .

משה זמיר: אין שום תביעה של השנים האחרונות של אגודת העיתונאים על תנאי ההעסקה של העובדים, על החוזים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא הסעיף עכשיו.

גדי בן יצחק: אין לך אמון בי?

משה זמיר: בך כן, באגודת העיתונאים לא.

משה זמיר: זה פשוט בלתי נסבל כל מה שנעשה שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הרבה מתערבים.

אופיר אקוניס: רשות השידור זה טלנובלה.

אופיר אקוניס: אתם כבר טאלנטים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה שר האוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שיתנו להם לעבוד.

אופיר אקוניס: רק ההתנהלות.

אופיר אקוניס: .

חנה מצקביץ': בעקבות תלונות לגבי רשת מורשת שעלו פה נכנס סעיף קטן (ו) על ידכם.

אופיר אקוניס: שמה הוא אומר?

חנה מצקביץ': הוא אומר שבקביעת תנאי עבודתם של עובדי הרשות לא תהיה אפליה בין עובדי המחלקות השונות, ובכלל זה של עובדי רשת מורשת של הרשות, לרשתות אחרות ברדיו.

משה זמיר: גם היום יש אפליה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: החוק עוד לא עבר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהחוק יעבור תיפסק האפליה.

אופיר אקוניס: איפה הסעיף?

אתי בנדלר: זה לא מופיע בנוסח שלכם.

אתי בנדלר: זאת החלטה של הוועדה.

אתי בנדלר: זה יהיה בנוסח החוק שיונח בקריאה שנייה ושלישית.

אופיר אקוניס: אז למה זה לא מופיע בתוך החוק?

אתי בנדלר: כמובן שיש אפשרות שהממשלה, ששמרה על זכותה להסתייג, תגיש הסתייגות והמליאה תצביע על כך.

דורון קרני: אני רואה פה איזה שהוא סוג של אפליה בין עובדים.

דורון קרני: הרושם שמתקבל לפחות כאן זה איזה שהוא סוג של אפליה.

דורון קרני: מצד אחד יש את כל מי שמועסק על פי הסכמים קיבוציים ובפיקוח משרד האוצר.

דורון קרני: למה אני אומר את זה?

דורון קרני: אם יהיו מגבלות וכללים מאוד מאוד ברורים אני מאמין שאפשר יהיה לחיות עם זה.

דורון קרני: אסור לנו לשכוח שבמשך השנים רשות השידור הגיעה לאן שהגיעה בין היתר כתוצאה מהניהול הכושל וההוצאות המרובות.

דורון קרני: מה אתם עכשיו נותנים להם פתח לעוד הוצאות מרובות?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוצאות מרובות למי?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לעובדים, לא?

דורון קרני: טאלנטים הם לא עובדים?

גדי בן יצחק: אל תדאג, עוד מעט אין תקציב.

גדי בן יצחק: הורידו את האגרה.

אופיר אקוניס: את מוזמנת לקרוא בדוח מבקר המדינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה טאלנטים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם היו לכם טאלנטים אולי רשות השידור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .

אופיר אקוניס: היה דוח מבקר המדינה, הוא אמר דברים מאוד ברורים על ההנהלה הקודמת.

דורון קרני: בעניין של העובדים יהיה פיקוח ובעניין האחר של הטלאנטים לא יהיה פיקוח?

גדי בן יצחק: בטח שיש פיקוח.

דורון קרני: זאת השאלה.

דורון קרני: זה מה שלא ברור לנו.

גדי בן יצחק: אתה לא הבנת.

גדי בן יצחק: טאלנטים צריכים להיות מועסקים על פי הסכם קיבוצי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צריך שיהיה פיקוח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תפסיקו עם הפיקוח כבר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תנו להם לעבוד.

דורון קרני: בבקשה.

גדי בן יצחק: יהיה איזה אחד, שניים.

גדי בן יצחק: הייתי מצפה מנציג ההסתדרות לשאול גם למה מורידים את האגרה.

גדי בן יצחק: ממה ישלמו לי את השכר?

קריאה: למה עובדי הטאלנט הם רק עיתונאים ורק כתבים?

קריאה: אין עובדים טכניים מוכשרים שיכולים להיות עובדי טאלנט?

אפרים מלכין: מבחינתנו אפשר להוריד את הסעיף.

אפרים מלכין: חשבנו שזה עוזר.

אתי בנדלר: למחוק את המילים "באישור שר האוצר"?

אפרים מלכין: את המילים "באישור שר האוצר".

אפרים מלכין: חשוב להגיד שזה לא גורע מסעיף 29.

אפרים מלכין: סעיף 29 עומד בלי קשר לחוק הזה.

אתי בנדלר: אין ספק שסעיף 29 עומד בלי שום קשר לחוק הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להחליף את סעיף 29.

כרמל שאמה-הכהן: לך אין בעיה להוריד את המילים?

אפרים מלכין: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: זאת עמדתך הסופית?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא בחוק הזה.

אפרים מלכין: כן.

לאה ורון: צריך לפיכך לקבל את הבקשה לדיון מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הבקשה לדיון מחדש?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה אושרה אנחנו מצביעים עכשיו על הסעיף ללא המילים.

אתי בנדלר: בסעיף 24(ב)..

אופיר אקוניס: נא להסביר לחברת הכנסת שמאלוב שהרוויזיה שלה התקבלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשמוע.

אופיר אקוניס: אפילו הקואליציה תמכה בהם, שלא יגידו שפה זה פוליטי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הכותרת: הקואליציה תמכה ברוויזיה של חברת הכנסת שמאלוב.

אופיר אקוניס: ברוויזיה הגיונית נתמוך.

אלכס מילר: זאת הכותרת שתפתח את כל מהדורות החדשות.

אתי בנדלר: הבקשה לדיון מחדש התקבלה ולפיכך יש להצביע על סעיף 24(ב) בנוסחו החדש.

אתי בנדלר: מה שיופיע שם: בסעיף קטן (ב), במקום הסיפא החל במילים "לפי הצעת הוועד המנהל" יבוא "על ידי המועצה"; המילים באישור "שר האוצר" – יימחקו.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה על זה במועד מאוחר יותר.

כרמל שאמה-הכהן: הבקשה הבאה.

אלכס מילר: שאלת הבהרה.

אלכס מילר: כפוף למה המועצה מאשרת את כמות האנשים שמביאים מבחוץ?

אלכס מילר: כפוף למצב הכלכלי של הרשות?

קריאה: ההסכם שנחתם איתם.

אלכס מילר: שלא יקרה מצב שיאשרו היום כך וכך, כאשר מחר יבואו ויגידו, אין לנו תקציב, תעלו אגרה כי אנחנו לא עומדים בהוצאות.

אלכס מילר: המועצה כפופה לאיזה שהוא משהו?

כרמל שאמה-הכהן: איזה עוד בקשות יש לנו לדיון מחדש?

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מה שאומר יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט זה שלא ייווצר מצב שבעוד כמה שנים חוזרים לאותו מצב של גירעון, תכנית הבראה, מינוי מנכ"ל חדש, יושב-ראש חדש וכל העניין חוזר על עצמו.

גאלב מג'אדלה: זה בעברית קלה.

לאה ורון: הנושא הבא הוא בקשתו של חבר הכנסת אופיר אקוניס לדיון מחדש לסעיף 14(א)(5) לחוק העיקרי, סעיף 8 בהצעת חוק, בעניין מינוי "נציג פריפריה".

אופיר אקוניס: מנהלת הוועדה, אני מקווה שלמרות שהנוסח פה הוא מ-25 במאי, עדיין השינוי הזה לא נכנס.

אופיר אקוניס: אני מבקש להכניס אותו.

אופיר אקוניס: מה שביקשתי בזמן שהיה פה דיון נרחב ועמוק - אני מבין שלא הסתיים משום שהרוויזיה הבאה גם היא קשורה לעניין הזה של הרכב המועצה, איך מגיעים לאיזונים, איך מגיעים לא רק לגיוון השידורים אלא גם לגיוון במועצה, בחברי המועצה - זה פשוט להוסיף את נציג הפריפריה בסעיף 5.

אופיר אקוניס: אני כבר אומר מעכשיו - שלא יהיו אי הבנות – שהנוסח, מבלי להתייחס לרוויזיה, שאמר ששני נציגי ציבור הידועים בפעילותם בתחום החברתי והפועלים שלא למטרת רווח לקידום אינטרסים של כלל הציבור בישראל או חלק, ובכלל זה לקידום שוויון בחברה ולקידום ערכים דמוקרטיים ולהעצמת מורשת ישראל, הוא נוסח בעייתי.

אופיר אקוניס: זה מצוין הנוסח, רק מי יקבע מי הוא חברתי.

אופיר אקוניס: אנחנו בדיון ענק עכשיו שמתקיים בחברה הישראלית על מי הוא חברתי.

אופיר אקוניס: בתוך הדיון הזה היו גם ויכוחים עם פרופ' ברוורמן לגבי מי הוא חברתי.

אופיר אקוניס: זה דיון שאין עליו, אדוני היושב-ראש, תשובה.

אופיר אקוניס: לא מי שאומר, אני חברתי הוא בהכרח חברתי, או מישהו שאומר באיזו שהיא סיסמא באינטרנט שהוא בעד צדק חברתי באמת מביא לצדק חברתי.

אופיר אקוניס: יש לי ויכוחים קשים ונוקבים עם חברים רבים בבית הזה, כולל עם פרופ' ברוורמן ואחרים.

אופיר אקוניס: גם הנוסח הזה לכשעצמו בעייתי, בעיני.

אופיר אקוניס: אם בכל זאת יהיה הנוסח הזה, אני מבקש בצורה ברורה – יש פה נציג פריפריה - שיהיו 2 נציגי פריפריה.

דנה נויפלד: מה זה פריפריה?

אופיר אקוניס: אתם צודקים.

אופיר אקוניס: אני מסכים איתכם, זה באמת דיון.

יעקב כץ: פריפריה זה גם יהודה ושומרון.

קריאה: מה שבטוח זה שאין חובת התייעצות לגבי השאלה את מי ממנים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דנים כרגע בהצעתו של אקוניס.

אופיר אקוניס: הבקשה שלי היא קודם כל לפתוח את הסעיף ורק אז להגיע להסכמות – אני מקווה – להיטיב את ההגדרות שהן מאוד כלליות.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להרחיב את ההצעה של אקוניס.

גאלב מג'אדלה: .

אופיר אקוניס: כבוד גדול בשבילי.

גאלב מג'אדלה: ..

גאלב מג'אדלה: ולקרוא לייצוג הולם לאוכלוסיה הערבית.

גאלב מג'אדלה: אני מצטרף לאקוניס.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מרחיבים את זה לאוכלוסיה הערבית.

אופיר אקוניס: תצביע איתי.

אופיר אקוניס: אין בעיה, אני חושב שמגיע.

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו שכנעתם את חבר הכנסת אלכס מילר להצביע.

כרמל שאמה-הכהן: .

אלכס מילר: אני מבקש להוסיף נציג יו"ש.

אופיר אקוניס: זה דבר שיכול.

אופיר אקוניס: .

אופיר אקוניס: הוא לא רצה להגיד נציג אריאל, אז הוא אמר נציג יו"ש.

גאלב מג'אדלה: גם אריאל בסדר, הרי מפנים אותה עוד מעט.

כרמל שאמה-הכהן: לא תזכה ליום הזה.

כרמל שאמה-הכהן: לא תזכה ליום שאריאל תפונה.

גאלב מג'אדלה: אתה לא מעודכן.

אופיר אקוניס: יש לך איזה שהוא עדכון?

גאלב מג'אדלה: ראש הממשלה מתכנן לכם משהו משהו.

גאלב מג'אדלה: איך הוא אמר שתי מדינות לשני עמים?

אופיר אקוניס: הוא לא אמר איפה.

גאלב מג'אדלה: זה מה שהוא מתכנן לכם.

יעקב כץ: אמנם, חבר הכנסת מג'דלה, ביהודה ושומרון יש היום.

יעקב כץ: .

אופיר אקוניס: 324 אלף.

אופיר אקוניס: זה מהמכתב שלך.

גאלב מג'אדלה: 307 אלף.

אופיר אקוניס: סליחה, 342 אלף.

יעקב כץ: 342 אלף.

גאלב מג'אדלה: זה כולל גם גויים, אלה שעוד לא..

גאלב מג'אדלה: אני רוצה שהוא ידייק.

יעקב כץ: 342 אלף יהודים, שזה כמעט כמידת גודלה של העיר תל-אביב, כמעט כמו כל תושביה היהודים של תל-אביב.

גאלב מג'אדלה: אל תטעה את הציבור.

גאלב מג'אדלה: תל-אביב הרבה יותר מזה.

יעקב כץ: בתל-אביב כ-400 אלף.

יעקב כץ: אמרתי בכנסת שזה מלבד 300 אלף היהודים שגרים בשכונות המזרחיות של ירושלים ששוחררו במלחמת ששת הימים.

קריאה: הם בטוח לא פריפריה.

יעקב כץ: כ-700 אלף יהודים.

יעקב כץ: זה כמעט פי 2 מכמות היהודים בתל-אביב.

יעקב כץ: זה נכון שהצמיחה באזורים שלנו היא כ-4.5%,5%,6% לשנה.

יעקב כץ: גם בתל אביב, אגב, יש צמיחה של 6%, אבל של מסתננים.

יעקב כץ: אצלנו הצמיחה היא של יהודים.

יעקב כץ: אמנם אנחנו במרכזה של ארץ ישראל מכל הכיוונים, קרובים מאוד.

יעקב כץ: .

גאלב מג'אדלה: מה נושא הדיון?

גאלב מג'אדלה: חשבתי שהתבלבלת, באת לוועדה אחרת.

יעקב כץ: אני רוצה להסביר את הסברות למה זה אמנם לא פריפריה אבל כן פריפריה.

יעקב כץ: זה לא פריפריה, כי זה במרכז הארץ, זה קרוב לכל המקומות, אבל בגלל אפליה של שנים רבות.

יעקב כץ: .

יעקב כץ: אמנם היה לנו שם נציג בשם שקלאר, שהיה מנכ"ל.

יעקב כץ: .

אופיר אקוניס: תושב עפרה.

אופיר אקוניס: זה הנציג הכי מובהק.

קריאה: לא ידענו שהוא היה נציג.

קריאה: עכשיו אנחנו מבינים שהוא היה נציג.

קריאה: עד אז הוא היה משרת ציבור.

גאלב מג'אדלה: מה חשבת?

גאלב מג'אדלה: על מה הם נאבקו?

גאלב מג'אדלה: על שקלאר.

קריאה: הון פוליטי.

יעקב כץ: אני חושב שלמרות הכמות הגדולה, למרות שזה במרכז הארץ, בגלל שנים של אפליה צריכה להיות נציגות גם לתושבי יו"ש.

קריאה: אפליה מתקנת.

אופיר אקוניס: אני רק רוצה להבהיר שדיברתי כרגע רק על פריפריה, כדי שלא יהיו אי הבנות.

גאלב מג'אדלה: ההצעה שלנו.

גאלב מג'אדלה: .?

ישראל אייכלר: אני לא יודע מה זו פריפריה, אבל אני יודע שהכסף שמממנים את רשות השידור זה כסף ציבורי, זה כסף שמגיע ממסים.

ישראל אייכלר: אין אדם שפטור ממסים במדינה הזאת, למרות התעמולה העוינת בתקשורת הישראלית.

קריאה: זו אגרה, זה לא מסים.

ישראל אייכלר: לא רק האגרה.

ישראל אייכלר: אני מדבר על התקציב של רשות השידור.

דנה נויפלד: לא, זה מאגרה.

ישראל אייכלר: צריך להיות ברור באופן חד משמעי שהמועצה צריכה לשקף ולייצג את כל גווני האוכלוסייה.

כרמל שאמה-הכהן: יש סעיף כזה.

דנה נויפלד: יש סעיף כזה.

ישראל אייכלר: כשאומרים פריפריה אני לא יודע מה ההגדרה, אבל אם מישהו ירצה להגדיר פריפריה כלכלית, פריפריה גיאוגרפית, פריפריה סוציאלית, פריפריה השקפתית.

ישראל אייכלר: .

ישראל אייכלר: יש המון פריפריות.

ישראל אייכלר: יש כל מיני השקפות שנמצאות בפריפריה, למשל ההשקפה שלנו שהיא לא במרכז, היא לא בקונצנזוס, היא קצת בפריפריה.

ישראל אייכלר: אני חושב שצריך להבטיח שבמועצה יהיו אנשים מכל הגוונים.

ישראל אייכלר: כמובן גם מהציבור החרדי, שהוא צרכן גדול מאוד של רשות השידור ברדיו - אם לא בטלוויזיה - גם מרכיב מרכזי באוכלוסיה וגם מותקף כמעט קבוע ברוב התכניות של השידורים.

ישראל אייכלר: צריך שיהיה לו איזה ייצוג ואיזון גם במועצה.

אבישי ברוורמן: באתי לפה להגיד רק שתי מילים.

אבישי ברוורמן: הייתי השר שאחראי על ענייני המיעוטים במשך מספר שנים.

אבישי ברוורמן: ברור לחלוטין שבמצב הפוליטי והסקטוריאלי של ישראל צריך שיהיו קודם כל אנשים ראויים.

אבישי ברוורמן: הסכנה היא שכל אחד ייצג מגזר ויהיה לא ראוי, או שיהיה מטעם זה ומטעם זה ומטעם זה.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שיהיו אנשי ונשות חיל, דוברי אמת, שונאי בצע, יראי אלוהים במובן הרחב של המילה.

אבישי ברוורמן: מעבר לזה באתי להדגיש דבר אחד.

אבישי ברוורמן: במאבק שלנו שהיה לגבי שינוי האוכלוסייה הערבית והדרוזית והשיבוצים שלה, ראינו שבשירות הציבורי המספרים מאוד נמוכים.

אבישי ברוורמן: תאמינו לי, לא בגלל חוסר איכויות, אלא מכיוון שבוגרים שלי לשעבר באוניברסיטאות ואנשים במקומות אחרים לא נכנסו.

אבישי ברוורמן: התחיל להיות מהלך שיותר ויותר, גם בבנק ישראל, גם באוצר, מכניסים אנשים.

אבישי ברוורמן: אנשים רואים פתאום שזה נהדר.

אבישי ברוורמן: זה מזכיר לי רק דבר אחד.

אבישי ברוורמן: הייתה תקופה שהייתי בוועדה עם אלי הורוביץ המנוח ועם יוסי ורדי לגבי סינון דירקטורים לבנקים.

אבישי ברוורמן: עד אז הכל היה חבר מביא חבר, גבר מביא גבר, כשאז פתאום הייתה תקנה שצריך שתהיה אישה.

אבישי ברוורמן: פתאום התחילו להסתכל וראו שיש גם נשים, חוץ מגליה שתמיד הייתה בתוך זה.

אבישי ברוורמן: על גליה אני לא מדבר.

אבישי ברוורמן: ההערה שלי, מעבר לנושא של האיכות, זה שכדאי שיהיו מכל הציבורים.

אבישי ברוורמן: הגיע הזמן שלסקטור הערבי והדרוזי יהיה ייצוג.

אבישי ברוורמן: הדבר הזה צריך להיות ברור, כי אנחנו מדינה שמנסה לייצג את כל אזרחיה.

אבישי ברוורמן: היא צריכה לעשות את זה לא רק בהכרזות אלא גם בביצוע.

אופיר אקוניס: אתה בעד לפתוח.

אבישי ברוורמן: ידידי אופיר הסביר שאני בעד לפתוח את הסעיף לגבי האוכלוסייה הערבית.

עידו אציל: הסעיף כפי שהוא מנוסח כעת לגבי הרכב המועצה אמור לשקף את האוכלוסייה הישראלית על כל גווניה.

עידו אציל: בהתאם יש סעיף מפורש שאומר שהרכב המועצה ישקף במידת האפשר את מגוון הדעות הרווחות בציבור.

עידו אציל: בנוסף, יש סעיף מיוחד לגבי חברי המועצה, שנאמר ששניים יהיו נציגי ציבור הידועים בפעילותם בתחום החברתי ופועלים שלא למטרות רווח לקידום אינטרס של כלל הציבור בישראל או חלק רחב ממנו, ובכלל זה לקידום שוויון בחברה, לקידום ערכים דמוקרטיים ולהעצמת מורשת ישראל.

עידו אציל: ההרכב כפי שהוא עכשיו דווקא נותן את המענה.

עידו אציל: מה שהצביעה עליו והעירה קודם נציגת משרד המשפטים, שגם תוכל להרחיב, שחלק מהמטרות של הסעיף זה לפשט את הליך המינוי, כאשר הליך המינוי נעשה תוך שיתוף כלל הציבור.

עידו אציל: אפילו נעשית פנייה לציבור במסגרת ההליכים.

עידו אציל: הפישוט הוא בהגדרות, שלא יהיו אלפי ארגונים שיהיה צריך להתייעץ עם כל אחד.

אסף אמיר: מה כל כך קשה להתייעץ עם כל אחד?

אסף אמיר: הוא עובד בכל יתר המקומות.

עידו אציל: אנחנו מפרסמים מודעה לציבור.

אסף אמיר: מה הבעיה להוריד את ההתייעצות?

אסף אמיר: זה יותר שקיפות.

אסף אמיר: כל אחד שירצה יוכל להיענות למודעה.

אסף אמיר: הכל כל כך נפלא שאתה רוצה להוריד את השקיפות?

אסף אמיר: על הכיפאק.

עידו אציל: למה להוריד?

עידו אציל: אני אומר לך שתהיה הודעה לציבור.

אסף אמיר: ברשות השנייה יש התייעצות, במועצת הכבלים יש התייעצות.

אסף אמיר: בכל מקום יש התייעצות, רק ברשות השידור לא צריך התייעצות.

עידו אציל: ברגע שאתה אומר נציגי פריפריה ומכניס הגדרה שהיא לא בהירה ועמומה אנחנו ניתקל בעתיד בעוד בעיות.

אסף אמיר: תשים הודעה בעיתון ובזה זה נגמר, פנית לכל העולם.

אסף אמיר: את חובת התייעצות החליטו להוריד.

אסף אמיר: עכשיו מחליטים שרשות השידור זה המקום הכי נפלא, הכי שקוף, הכל עובד מצוין.

אסף אמיר: דווקא שם מורידים את חובת ההתייעצות שיש בכל גוף אחר.

אסף אמיר: הדבר הזה..

עידו אציל: הרחבנו את חובת ההתייעצות.

עידו אציל: יש פרסום הודעה לציבור.

אסף אמיר: פרסום הודעה לציבור זאת חובת התייעצות?

אסף אמיר: כך נראה לך?

עידו אציל: עם כל הציבור.

אסף אמיר: דנה, תסבירי לו בבקשה.

אסף אמיר: אני שותק.

דנה נויפלד: ההליך היום של הרכבת המליאה הוא הליך ארוך, מורכב ומסובך וגורם לזה ששוב אחרי שוב ההליכים האלה מתעכבים כיוון שיש צורך להתייעץ עם 132 גורמים.

דנה נויפלד: זה לא הגיוני.

דנה נויפלד: במשך השנים זאת לא הייתה המטרה של חובת ההיוועצות עם 132 גורמים.

דנה נויפלד: בהצעה הזאת מוקמת ועדת איתור שאמורה לאתר את אותם מועמדים.

דנה נויפלד: המועמדים אמורים להיות בעלי כישורים שרלוונטיים לרשות השידור, בהתאם להרכב שנקבע במועצה.

דנה נויפלד: נפלה פה טעות.

דנה נויפלד: אין פה נציגים של אף מגזר.

דנה נויפלד: הנציגים לא אמורים לייצג פה אף אחד, אלא להיות המועצה המנהלת את רשות השידור.

דנה נויפלד: הם לא נשלחו ולא מייצגים אף אחד.

דנה נויפלד: אין פה שום קשר לנציגים מטעם מגזרים מסוימים .

דנה נויפלד: זה לא אמור לשקף שום מגזר.

דנה נויפלד: זאת לא המטרה של המועצה הזאת.

ישראל אייכלר: אני צריך לממן מועצה שלא מייצגת אותי?

ישראל אייכלר: למה?

ישראל אייכלר: בשביל מה אני צריך את המועצה הזאת?

ישראל אייכלר: המועצה חייבת לייצג את כל..

דנה נויפלד: השאלה אם היא מייצגת או לא היא לא במובן של נציגים מטעם.

דנה נויפלד: ודאי שהמועצה אמורה לשקף את מגוון הדעות בציבור.

ישראל אייכלר: זה בסדר, אבל הם צריכים לייצג את המגוון של הדעות.

דנה נויפלד: כרגע, לגבי מי שיש לו עניין לבוא ולהציע הצעות לגבי מועמדים האפשרות מתרחבת.

דנה נויפלד: זה לא רק שישלחו לך רשימה שלגביה תביע את דעתך, אלא אתה תוכל להציע את מי שתמצא שהוא ראוי ומתאים ונכון לשרת בתפקיד הזה.

דנה נויפלד: זה מרחיב את האפשרות להתייעץ איתך.

אסף אמיר: מה אתה עושה כאזרח כשיש מודעה בעיתון?

דנה נויפלד: אתה שולח לוועדת האיתור אם אתה עומד בתנאים.

אסף אמיר: ומה ההתייחסות?

אסף אמיר: יש בחוק איזו התייחסות לזה, או..?

דנה נויפלד: ודאי, זה מופיע..

גדי בן יצחק: דנה, מה מחייב את ועדת האיתור לקחת בחשבון את דעתי?

אסף אמיר: מה מחייב את ועדת האיתור?

דנה נויפלד: בסעיף הזה מופיעה האופציה לפרסם.

דנה נויפלד: אם הוועדה רוצה אפשר לשנות ולחייב אותה לפרסם את המודעה.

דנה נויפלד: ההנחה היא שוועדת האיתור הזאת, שזאת כל ייעודה, תרצה לאתר אנשים ראויים.

דנה נויפלד: האופן שבו היא תוכל לעשות את זה הוא על ידי פרסום המודעה ובקשה מהציבור שמי שרואה את עצמו מועמד יוכל לשלוח..

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אקוניס, אנחנו מצביעים על ההצעה שלך.

כרמל שאמה-הכהן: אני מקיים דיון בעניין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת אקוניס לדיון מחדש בסעיף ?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד - אין הבקשה אושרה.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שהבקשה מתייחסת רק לפסקה (5).

אופיר אקוניס: כן, אני מאוד ברור.

אתי בנדלר: רק על נציגי הציבור הידועים בפעולתם בתחום החברתי והפועלים שלא למטרת רווח לקידום אינטרסים.

אתי בנדלר: .

אתי בנדלר: אין בקשות לדיון מחדש בקשר לנציגים האחרים או למספר הנציגים.

אתי בנדלר: אפשר לדון לגבי מה יבוא במקום שני נציגי הציבור החברתיים.

יעקב כץ: בסעיף 14(ד) בהצעת חוק רשות השידור כתוב: "הרכב המועצה ישקף במידת האפשר את מגוון הדעות הרווחות בציבור".

יעקב כץ: ההגדרה של מידת האפשר יוצרת לגיטימציה בכל הרכב של מועצה, למשל במליאת רשות השידור.

יעקב כץ: אני לא קונה את מה שדנה הסבירה פה על העדר כוונות, כי אם היינו עושים היום סקרים בציבוריות הישראלית אני לא בטוח שציבורים רבים שאני מכיר שמחים עם מה שרשות השידור משדרת היום, עם מה שהיא מגוונת, או עם מה שהיא משמיעה בדיבוריה ובשידוריה.

יעקב כץ: יש לי ספק גדול.

יעקב כץ: בהרכב הקודם היו רק שני נציגים חובשי כיפה מתוך 31.

יעקב כץ: זאת רק דוגמה לחוסר הייצוג של האוכלוסייה במועצה .

יעקב כץ: צריך להזכיר בצורה פרדוקסאלית שבסיום קורס קצינים של הילדים שלי..

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: זה שיש לו כיפה מסמל את הדעות שלו?

יעקב כץ: כן.

יעקב כץ: אנשים עם כיפה נותנים כיוון יותר תורני, מסורתי לאומה שנמצאת היום בתהליך של חזרה בתשובה.

יעקב כץ: כך אני רואה את זה.

יעקב כץ: כבוד היושב-ראש , בסיום קורס קצינים של בה"ד 1, של חי"ר, של יחידות העילית של צה"ל אני רואה 40% עם כיפות, 50% עם כיפות.

יעקב כץ: אני לא אציין לך מה קורה ביחידות העילית של צה"ל, בכל הסיירות ובמקומות אחרים.

יעקב כץ: גם בכנסת ישראל אנחנו לא מהווים פחות מ-5%.

יעקב כץ: חבר הכנסת מילר, אדם עם כיפה, גם אם הוא בעל דעות שמאלניות או בעל דעות מתונות, מייצג כיוון של בית ישראל, סבא של עם ישראל, כאשר הדעות הפוליטיות הימניות או השמאלניות לא רלוונטיות לנושא הזה.

יעקב כץ: 2 מתוך 31 מהנציגים היו אנשים עם כיפות.

יעקב כץ: ישנם רבים הסבורים שהיותם של שידורי רשות השידור רחוקים כל כך מרוח הקונצנזוס הישראלי נעוצים בהעדר גוף מפקח שאכן מייצג את האוכלוסייה שרשות השידור משדרת אליו, לכן לדעתנו יש לפעול לתיקון הסעיף לפי אישור החוק.

יעקב כץ: הצעה נוספת קטנה היא שצריך להרכיב איזה שהוא סכום של כסף כדי לבדוק באמת אם רשות השידור עומדת ביעדים.

יעקב כץ: אני מבקש ממך, כבוד יושב ראש הוועדה, שהדבר הזה יילקח לתשומת לב, משום שרבים בציבור הישראלי לא מרגישים ששידורי רשות השידור מייצגים חלק גדול ממה שהציבור הישראלי חש או מרגיש בנושא מסורת, בנושא תורה, בנושא אמונה, בנושא ארץ ישראל, בנושא המדיני וובנושא שהם מאמינים.

גדי בן יצחק: למה הוא מדבר רק על גברים ששומרים מצוות?

גדי בן יצחק: מה עם הנשים?

גדי בן יצחק: אי אפשר לספור נשים לפי כיפה?

קריאה: חצאית.

קריאה: לפי מטפחת.

אופיר אקוניס: אני תומך בהצעתו של חבר הכנסת כץ.

אופיר אקוניס: נדמה לי, חבר הכנסת כץ, שאני אומר את זה מבלי להעליב אף אחד בערוצים המסחריים.

אופיר אקוניס: אני יודע שרשות השידור מביאה בצורה המקסימאלית את מגוון הדעות - היא כמובן יכולה להשתפר - בכל מה שקשור לתכניות דת, תכניות מסורת ותכניות שהן ציון תאריכים מסוימים לדברים גדולים בתולדות המדינה.

אופיר אקוניס: זה הדבר הקרוב ביותר למה שאנחנו רוצים, אבל מצד שני אני תומך בפתיחת הסעיף.

אופיר אקוניס: הדבר לא מתנגש בעיני.

אלכס מילר: נחלק את כמות האנשים לפי חובשי כיפה, לפי..?

אופיר אקוניס: לא אמרתי מה יהיה בסוף.

אלכס מילר: רבותיי, קצת פרופורציות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך אתה רוצה לייצג אותם?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הם צריכים לקבל ייצוג?

אלכס מילר: ייצוג לפי האדם אם הוא חובש כיפה או לא?

אלכס מילר: זה הייצוג שלו?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בן אדם חובש כיפה מקצועי.

יעקב כץ: לכן אמרתי שהרכב המועצה משקף באופן הקרוב ביותר ליחסיות המספרית של הזרמים החברתיים במדינה.

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה זרם חברתי.

יעקב כץ: חבר הכנסת מילר, אני רק חושב מה יקרה אם כל חברי המועצה יהיו מחר עם שטריימלים ועם כיפות על הראש.

יעקב כץ: מה הייתם מרגישים?

גדי בן יצחק: לא היו משדרים בשבת.

יעקב כץ: אפשר לעשות בדיחות.

יעקב כץ: בעזרת ה' יבואו גם ימים שרשות השידור תפעל לפי ההלכה.

יעקב כץ: זה יהיה בקרוב בימינו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רשות השידור כבר לא משדרת בשבת.

יעקב כץ: מה היה קורה, כבוד היושב-ראש, אם כל חברי המועצה, להוציא שניים, היו עם כיפות וכיפות שחורות?

כרמל שאמה-הכהן: כצל'ה, שכנעת אותנו לפתוח את הסעיף.

אופיר אקוניס: רק הערה כללית.

אופיר אקוניס: היה כבר מנכ"ל עם כיפה סרוגה.

אופיר אקוניס: הוא היה אמור להיות.

אופיר אקוניס: .

יעקב כץ: הוא היה החייל שלי בסיירת.

ישראל אייכלר: אני רוצה להצטרף לדברים שאמר אופיר על כך שרשות השידור יחסית לכלי התקשורת אחרים – הוא אמר הכי טובה - הכי פחות עוינת לציבור החרדי.

ישראל אייכלר: יש שם לפעמים גם ביטוי לציבור החרדי.

ישראל אייכלר: לא בכל מקום.

ישראל אייכלר: היא הכי טובה מכולם.

ישראל אייכלר: אני מסכים עם כצל'ה בדבר אחד, מתנגד לדבר שני.

ישראל אייכלר: כצל'ה, תדע לך שאנשים עם כיפות עשו לפעמים את הצרות הגדולות ביותר לציבור היהודי והחרדי, לכן אל תגיד כיפות או לא כיפות, אלא אנשים, מינויים ראויים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת כצל'ה?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נמנע – 1 הבקשה אושרה

אתי בנדלר: יש כאן שתי בקשות.

כרמל שאמה-הכהן: יש רק בקשה אחת לדיון מחדש, השנייה היא להוסיף.

אתי בנדלר: בנושא הזה זה להוסיף.

כרמל שאמה-הכהן: נוסיף כשנגיע לזה.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד בקשות לדיון מחדש?

לאה ורון: יש בקשה של ראש הממשלה בנושא.

לאה ורון: .

כרמל שאמה-הכהן: מה הבקשה שלו?

עידו אציל: יש לנו בקשה אחת מחוק הארכיונים.

עידו אציל: נמצאת פה נציגת הגנזך.

כרמל שאמה-הכהן: על מה?

כרמל שאמה-הכהן: אין עוד דיון.

קריאה: זה על הדיון הקודם, לדעתי.

כרמל שאמה-הכהן: אין דיון קודם.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה רק נפתח לדיון.

כרמל שאמה-הכהן: עוד אין דיון.

עידו אציל: נמצא פה גם גנזך המדינה.

עידו אציל: הם יוכלו להציג.

כרמל שאמה-הכהן: מה העניין?

כרמל שאמה-הכהן: תיקון לסעיף שמצריך פתיחה מחדש?

דנה נויפלד: כן.

כרמל שאמה-הכהן: הם צריכים להגיש בקשה לדיון מחדש.

לאה ורון: הם הגישו.

לאה ורון: זה על סדר היום.

לאה ורון: זה סעיף ה': בקשת ראש הממשלה לתיקון סעיף 48(א) לחוק העיקרי, בעניין אחידות החקיקה בתחום הארכיון.

יעקב לזוביק: החוק שנדון פה אמור לטפל במגוון רחב של נושאים של רשות השידור.

יעקב לזוביק: על הדרך הייתה כוונה לראות כיצד רשות השידור מטפלת בחומרים שלה, שזה דבר מבורך.

יעקב לזוביק: הניסוח, כפי שראינו אותו לאחרונה, אמר שרשות השידור תקים ארכיון.

יעקב לזוביק: ברגע שהכנסת תחוקק חוק על כך שמישהו מקים ארכיון אנחנו ניכנס לדיון.

יעקב לזוביק: זה פותח שורה ארוכה של סוגיות מה זה ארכיון, מה הקשר בין הארכיון הזה לבין חוק הארכיונים, מה הקשר בין הארכיון הזה לארכיון המדינה.

יעקב לזוביק: יש שם הרבה סוגיות שצריך לדון בהן.

יעקב לזוביק: נראה לנו שזה לא המקום לדון בהן.

יעקב לזוביק: אתם מנסים להשלים תהליך ארוך של חקיקה, לכן בדיבור שעשינו עם הנציגים של המשרדים הרלוונטיים, כולל עם רשות השידור, ההצעה שלנו הייתה שהתוכן, המעשה שהתכוונו לעשות ייעשה ולא ייכתב שמקימים ארכיון.

אלכס מילר: אתם רוצים להוציא את ההוראה בחוק?

אלכס מילר: אתם רוצים להקים ארכיון של רשות השידור?

יעקב לזוביק: אנחנו רוצים להוציא את המילה "ארכיון".

יעקב לזוביק: אנחנו רוצים שהם יעשו את המעשים.

יעקב לזוביק: .

כרמל שאמה-הכהן: הבקשה שלכם לפי מה שכתב ראש הממשלה לוועדה מתואמת עם משרד המשפטים, עם האוצר ועם נציגי רשות השידור.

יעקב לזוביק: נכון.

ישראל אייכלר: אני רוצה להתייחס לדבר הזה בהקשר לדבר אחר.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, הרי פיצלו את החוק ואמרו שיגישו הצעת חוק נפרדת בגלל רשת מורשת.

ישראל אייכלר: אחר כך אמרו לי במשרד ראש הממשלה שהם לא ידעו שזאת הכוונה, שהם היו מאשרים את החוק הזה של הכמה מיליונים.

כרמל שאמה-הכהן: אישרנו.

ישראל אייכלר: זה לא אושר בסוף.

ישראל אייכלר: רשת מורשת?

אופיר אקוניס: לא.

אופיר אקוניס: את רדיו רקע פיצלנו.

אופיר אקוניס: במליאה הצבענו בעד.

אופיר אקוניס: זה היה רדיו רקע ועוד.

אופיר אקוניס: .

אתי בנדלר: באמהרית.

אתי בנדלר: .

קריאה: ברוסית ובאמהרית.

ישראל אייכלר: הם אמרו שהם לא ידעו.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול אם אפשר.., או לכלול את זה בארכיונים?

לאה ורון: זה לא רלוונטי לנושא של הארכיונים.

כרמל שאמה-הכהן: אייכלר, אנחנו מדברים עכשיו על הארכיונים.

ישראל אייכלר: אולי לכלול את זה בארכיונים.

אסף אמיר: האם מותר לנו להביע את עמדתנו?

אסף אמיר: האם יהיה דיון מחדש?

אסף אמיר: אסור לנו להביע את עמדתנו?

אופיר אקוניס: על דיון מחדש אסור לך.

אופיר אקוניס: בדיון אתה יכול.

אופיר אקוניס: .

אופיר אקוניס: הכל כאן נפתח בלאו הכי.

אופיר אקוניס: זה מה שניסיתי להסביר לך מקודם.

ישראל אייכלר: מתי אפשר יהיה להעלות את הנושא של רשת מורשת?

ישראל אייכלר: בדיון הבא?

כרמל שאמה-הכהן: תדבר עם לאה כך שתשים את זה בסדר היום.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עכשיו מצביעים על בקשתו של ראש הממשלה לפתוח לדיון מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושרה הבקשה כל הדיונים ייערכו בישיבה הבאה.

כרמל שאמה-הכהן: סיימנו את כל הסעיפים שעל סדר היום.

לאה ורון: לא, יש בקשת ראש הממשלה להוספת סעיף 44(ו) לחוק העיקרי.

אתי בנדלר: יש עוד הוספות.

אתי בנדלר: יש גם את ההצעה של..

אלכס מילר: יכול להיות שאני אבקש איזו הוספה.

כרמל שאמה-הכהן: כל ההוספות בדיון הבא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתי, מה איתי?

אתי בנדלר: זה בסעיפים שעדיין לא נדונו.

אתי בנדלר: בהוראות המעבר הוועדה עדיין לא דנה דיון ראשוני.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה, תודה רבה.