ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 985, 2012-01-25 09:15

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: אני מקדם בברכה את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, השר שר התמ"ת שלום שמחון.

משה גפני: הנושאים שעומדים על סדר-היום הם נושאים מאוד חשובים ואני שמח על זה שאתה נעתרת לבקשתנו ואתה מופיע בוועדה, יחד עם המנכ"ל.

שלום שמחון: אני חבר סיעתך, איך אני יכול לא להיעתר?

משה גפני: מכיוון שאתה חבר סיעתי, אז אני רוצה להגיד לנוכחים שהיום מלאו שלוש שנים לפטירתו של חברנו והמנהיג שלנו, הרב אברהם רביץ זכרונו לברכה, שהיה יושב ראש ועדת הכספים ואתה, אדוני השר, גם היית אתו בידידות רבה.

משה גפני: האיש היה יושב ראש ועדה מצוין, היה איש מורם מעם, משכמו ומעלה.

משה גפני: הבן שלו, יצחק רביץ, נמצא פה.

משה גפני: הוא עוסק בנושא התעסוקה.

משה גפני: סביר להניח שהוא היה תומך מאוד בדיון הזה, ואני פותח את הדיון.

משה גפני: יש יעד לאומי, שהממשלה קבעה אותו כמה פעמים, וזה לעודד ציבורים שונים להשתלב בעבודה - גברים ונשים, אבל בעיקר נשים.

משה גפני: הממשלה אמורה להשקיע הרבה מאוד כסף בחינוך חינם מגיל 3, היא אמורה להשקיע במעונות, בצהרונים, בהקמות פעוטונים.

משה גפני: היא אמורה לעשות הכול על מנת שאוכלוסיות שונות, ובעיקר נשים, תוכלנה צאת לעבודה ולהשתלב בשוק העבודה.

משה גפני: דא עקא, שבמהלך התקופה הזאת קיבלתי פניות רבות של אלה שעוסקים בעניין הזה - גם גופים חצי ממשלתיים וגם גופים פרטיים - שאומרים שבינתיים הם לא מקבלים מענה לרבים מאוד שרוצים לצאת לעבודה והם לא מקבלים את הסיוע הנדרש כדי לגרום לכך.

משה גפני: על כן הדיון הוא דיון מאוד-מאוד חשוב, ואני מקווה שנצא מכאן עם החלטות שיבשרו על דרך חדשה בעניין, לא רק אמירות אלא גם מעשים.

משה גפני: דיברתי אתך אתמול, אדוני השר.

משה גפני: בהמשך הישיבה אנחנו גם נבקש ממך לדבר על הנושא של "טלדור" באשקלון, להגיד על זה כמה מילים ואם תוכל, גם על השביתה שהייתה, ואתה אומר שהיא הסתיימה, השביתה בשירות התעסוקה.

משה גפני: נתחיל.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה.

משה גפני: הבמה לרשותך.

שלום שמחון: חברים, שלום לכולם.

שלום שמחון: אני שמח על ההזדמנות להופיע בפני ועדת הכספים בנושא כה חשוב כנושא התעסוקה.

שלום שמחון: שמחנו על ההזמנה של יושב ראש ועדת הכספים להופיע כאן ולהציג את התוכניות העתידיות וגם את התוכניות שהיו במהלך השנים האחרונות.

שלום שמחון: ראשית, במהלך השבועיים הקרובים - ביום ראשון לא הקרוב אלא זה שאחריו - תגיע לממשלה ההשלמה לדוח טרכטנברג, שבמסגרתה תהיה השקעה של 1.5 מיליארד שקלים בתעסוקת מיעוטים וחרדים – 750 מיליון שקל לכל מגזר בחמש השנים הבאות, בנוסף לתקציבים שעומדים לרשותנו במהלך השוטף.

שלום שמחון: זה נמצא בעיבוד סופי, היה אמור להגיע ביום ראשון הקרוב, אני מקווה שזה יגיע ביום ראשון שאחרי.

משה גפני: אם לא היה טרכטנברג לא הייתם עושים את זה לבד?

משה גפני: אנחנו עשינו פה דברים לבד, בלי טרכטנברג.

שלום שמחון: היינו עושים בהיקפים יותר צנועים.

שלום שמחון: טרכטנברג מאפשר לנו תקציב תוספתי.

משה גפני: בפעם הבאה אצביע בשבילו.

שלום שמחון: יכול להיות שהוא כבר בדרך.

ישראל אייכלר: השר שמחון נותן את כל הקרדיט לטרכטנברג.

ישראל אייכלר: זה הקרדיט שלך, לא שלו.

שלום שמחון: אני איש צנוע, כמו כל חברינו בסיעה.

גאלב מג'אדלה: תסביר.

גאלב מג'אדלה: עדיין חושבים שאתה בעבודה, תסביר - - -

משה גפני: לא, לא, אנחנו יודעים שהוא ביהדות התורה.

משה גפני: ..

שלום שמחון: על כל פנים, אני מקווה שזה יגיע בתוך שבועיים לממשלה לאישור.

שלום שמחון: זה יסייע בידי המשרד להגביר מאמץ.

שלום שמחון: בכל מקרה, אדוני יושב ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, הצבתי לעצמי שלוש מטרות בכניסתי למשרד, כולן עוסקות בנושא התעסוקה – תעסוקת חרדים, תעסוקת מיעוטים ותעסוקת אנשים עם מוגבלויות.

שלום שמחון: זה המיקוד שהמשרד הולך אליו, אנחנו עושים את מרב המאמצים ביכולות שלנו כדי להגביר את שיעור התעסוקה בשלושת המגזרים האלה.

שלום שמחון: עושים מאמץ מאוד גדול בפרויקטים משותפים, גם במסגרת הכלים שעומדים לרשות המשרד וגם במסגרת כלים אחרים.

שלום שמחון: סביב הדבר הזה אין ספק שהתפתחו הרבה כלי עבודה.

שלום שמחון: בארגז הכלים של המשרד יש הרבה מאוד כלי עבודה, שאנחנו עושים אותם בשנתיים אחרונות, במיקוד גדול על נושא התעסוקה.

שלום שמחון: אני רוצה להזכיר נתון בסיסי:

שלום שמחון: כאשר קמה הממשלה הזאת אחוז האבטלה במגזר הערבי עמד על 21.5%, הוא עומד היום על 14.5%.

שלום שמחון: בשלוש שנים צומצמה האבטלה במגזר הזה ב-30%.

שלום שמחון: אני מצטט נתון שהוא לא שלי, זה נתון של הלמ"ס, שחבר הכנסת ברכה הציג אותו במסגרת הצעת האי-אמון שהייתה בשבוע החולף.

שלום שמחון: אני מצטט גדולים ממני, את הנתון שהוא ציטט.

שלום שמחון: זה בהחלט הישג גדול.

שלום שמחון: במסגרת הזאת, בשנתיים האחרונות התפתחו מסלולים - - -

חנא סוייד: לא הבנתי מה ההישג כאן - שאחוז האבטלה בקרב הערבים הוא פי שלושה מהממוצע?

שלום שמחון: ידעתי שאני מרים לך להנחתה.

שלום שמחון: זו הייתה הכוונה.

חנא סוייד: בסדר, אז אני מנחית.

שלום שמחון: כדי שחברת הכנסת מרינה סולודקין לא תגיד שאני משעמם אותה, אז הייתי צריך קצת להעיר את הדיון.

חנא סוייד: יש אנשים שיגידו את זה בכל מקרה.

ליה שמטוב: יש כאלה שאומרים שכשמרים יש חצץ בין השיניים, גם את זה שמענו.

ליה שמטוב: אבל להם, כנראה, במקום שכל יש חצץ.

שלום שמחון: אני מרגיש שלאט-לאט אני חוזר לכנסת.

שלום שמחון: אתמול הייתי בוועדת הכלכלה ושמעתי ביטויים מכאן ועד להודעה חדשה, אז אני רואה שזה נמשך.

שלום שמחון: על כל פנים, לפני שאני מעביר למנכ"ל המשרד ולמנהל מרכז ההשקעות להציג את הנתונים של מסלול התעסוקה ומה בכוונתנו לעשות בנושא הזה מבחינת התוספות התקציביות כדי להתחיל את מסלולי התעסוקה, אני רוצה להגיד ר אחד בסיסי כבר בהתחלה.

שלום שמחון: אכן, בשנת 2011 – ואדוני היושב ראש הצביע על פגיעה מסוימת שהייתה בתקציבים שנועדו לתחום הזה ובהחלט הארת את עיניי - הייתה לנו כוונה, במסגרת תוספות תקציביות שהיינו אמורים לקבל בסוף שנת 2011, להגביר את תחום התעסוקה.

שלום שמחון: מאחר שהמשא שלנו התמהמה בנושאים שונים ומגוונים מול משרד האוצר, אז רק שלשום סוכם בינינו לבין האוצר על תוספת תקציבית, שבין היתר תהיה מיועדת להגברת מסלולי התעסוקה.

שלום שמחון: זה ר אחד, תיכף יפורט גם מה אנחנו מתכוונים לתת בימים הקרובים על-ידי אנשי המקצוע של המשרד.

שלום שמחון: לגבי הנושא של "טלדור" – גם כאן מנהל מרכז ההשקעות ירחיב.

שלום שמחון: מסלול התעסוקה באופן מיוחד ניתן ל"טלדור" למשך חמש שנים, כשההחלטות החדשות מרות רק על שלוש שנים.

שלום שמחון: חמש השנים מסתיימות בחודש מרץ הקרוב.

שלום שמחון: אם מדינת ישראל חושבת או חברי הכנסת חושבים שתמיכה למסלולי תעסוקה היא לכל החיים, לי אין בעיה לבצע את זה, אני בסך הכול משרד מבצע.

שלום שמחון: אבל אין כוונה לתת למישהו זריקת עידוד שנמשכת לכל החיים בלי הפסקה.

שלום שמחון: אין מצב כזה.

שלום שמחון: מי שמקבל את זה לחמש שנים, מאפשרים לו לעמוד על הרגליים ואחרי זה להמשיך הלאה.

שלום שמחון: אני באופן אישי לא מתנגד להגדיל משלוש שנים לחמש שנים, רק שתדע שכרגע מסלול תעסוקה עומד על 30 חודש, מתוך כוונה שאותו מפעל שמקבל תמיכה יוכל להמשיך לצעוד לבד.

שלום שמחון: במקרה של "טלדור", הוא נכנס לסיטואציה שאפשרה לו להיות חמש שנים ולא שנתיים וחצי.

משה גפני: איך זה?

משה גפני: הרי אתה אומר שזה רק 30 חודש.

שלום שמחון: זה השתנה.

שלום שמחון: במהלך התקופה זה השתנה.

שלום שמחון: עם "טלדור" עשינו הסכם לחמש שנים, בינתיים התוכנית השתנתה ל-30 חודש.

שלום שמחון: אבל הם מסיימים את חמש השנים שלהם בחודש מרץ הקרוב ואז הם צריכים להמשיך לצעוד לבד.

שלום שמחון: אנחנו מבינים שיש בקשה שהופנתה אליך, אדוני היושב ראש, לבחון אפשרות להמשך.

שלום שמחון: אני רק מציג בפניך את המשמעויות של ההמשך.

משה גפני: אני שמח שאתה מעלה את העניין הזה.

משה גפני: ראש עיריית אשקלון כאן?

סופיה ביילין: אני סגנית ראש העיר.

משה גפני: בסדר גמור.

משה גפני: אם ראש העיר יגיע אז אאפשר לו, ואם לא – אאפשר לך.

סופיה ביילין: הוא דיבר אתי עכשיו וביקש ממני להיות פה.

סופיה ביילין: יש לנו גם נציגים, יש פה יושב ראש ועד העובדים.

משה גפני: בסדר, רק רציתי לדעת עם נמצאים, זה עדיין לא על סדר-היום.

משה גפני: השר העלה את זה, אז אמרתי שבהמשך אאפשר לכם.

משה גפני: אני אומר לך, הפכתי להיות הוועדה לפניות הציבור של כל המפעלים במדינת ישראל.

משה גפני: אני מתחיל לטפל - - -

גאלב מג'אדלה: לא של כולם, רק אלה שבקשיים.

משה גפני: אלה שבקשיים כמובן.

משה גפני: אלה שלא בקשיים, את הכסף שהם מרוויחים הם לא באים אליי.

משה גפני: יש פה פניות של ועדי עובדים במפעלים רבים.

שלום שמחון: נניח שהיום היית מייצר תוכנית לחמש שנים.

שלום שמחון: נניח ש"טלדור" הייתה נכנסת ובעוד חמש שנים אתה עדיין יושב ראש ועדת הכספים והם באים אליך.

שלום שמחון: היית בוודאי אומר להם: כבר סידרתי לכם.

משה גפני: לא, אני לא אמרתי.

שלום שמחון: רק תן לי לסיים.

שלום שמחון: בסופו של ר, מפעל "טלדור" קיבל – ואני ממש לא נגד ובהחלט ויכול להיות שתיווצר סיטואציה, על פי החלטת ממשלה, שזה יורחב, לכן אני לא מביע את עמדתי.

שלום שמחון: אני רק אומר שכל אותם מפעלים, עושים אתם הסכם לפרק זמן מסוים, הם מקבלים תמיכה - ומפעל טלדור קיבל 7.5 מיליון שקלים במסלול הזה בשנים האחרונות - אם בכל פעם כאשר זה מסתיים אתה נותן עוד זריקה, אז בוא נכניס את זה כתוכנית קבע, כי זאת המשמעות של העניין.

שלום שמחון: המשמעות של העניין היא שכל המפעלים במדינת ישראל יקבלו תמיכה במסלולי תעסוקה לכל החיים וזה יהיה חלק מהעבודה, וזה בסדר.

שלום שמחון: אני לא אומר את דעתי, אני רק אומר מה המשמעות.

שלום שמחון: ברור לגמרי שיש פניות ליושב ראש ועדת הכספים, זה תפקיד מרכזי במשק הישראלי.

שלום שמחון: באופן טבעי, אתה לא יכול שלא לשמש כותל לפניות מהסוג הזה.

שלום שמחון: אני רק אומר שהרבה פעמים צריך לראות את השיקולים האחרים, מה הם עושים ליתר המערכות.

משה גפני: אוקיי, נחזור לעניין.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, רק רציתי לשאול למה אין אינפורמציה לגבי 2012, מבחינת השקעות?

שלום שמחון: נר על זה.

משה גפני: זה הנושא.

משה גפני: תיכף המנכ"ל יתייחס.

משה גפני: זה הנושא, זו לא השאלה.

משה גפני: הנושא הוא מה הולך להיות ב-2012.

חנא סוייד: לתומי, חשבתי שזו השאלה.

שלום שמחון: כמו שאתה יודע, שרים לא מחלקים כסף, אנשי מקצוע כן.

שלום שמחון: אז תיכף הם ירו.

משה גפני: אדוני השר, החלק הזה, של התעסוקה באשקלון, נר עליו בהמשך.

משה גפני: אני משוחח אתך הרבה על מפעלים שונים במקומות שונים בארץ.

משה גפני: אפשר, רבותי, גבירותי - - -?

חנא סוייד: אין תקציב ליצירת מקומות עבודה.

שלום שמחון: חכה רגע, אתה תשמע.

שלום שמחון: עוד לא פתחנו את הישיבה, סבלנות.

משה גפני: מהיכרותי - - -

טלב אלסאנע: אבל בדוח שהצגת לא מפורט.

שלום שמחון: בדוח אכן לא מפורט.

משה גפני: רבותי, אתם מכירים אותי שאני הולך הביתה אחרי שאני לא מקבל תשובות?

שלום שמחון: אתה באמת מעלה בדעתך שהייתי בא תחת הגיליוטינה של גפני עם כיסים ריקים?

טלב אלסאנע: מתאבד כזה עוד לא היה.

משה גפני: לפני שהמנכ"ל מקבל את רשות הדיבור, אני רוצה לומר לך שבאמת ממדי האבטלה במדינה ירדו באופן דרמטי.

משה גפני: כולנו חשבו שזה יעבור את ה-10%, אולי אפילו מעבר לכך, והמציאות היא שזה מגיע כמעט ל-5%, שאין לזה אח ורע ואני משבח אותך.

משה גפני: אבל בכל העניין הזה של אחוזי האבטלה, כשאנחנו מרים על הסטטיסטיקה הכללית, אינו דומה לעיר שנמצאת במשבר מבחינת התעסוקה.

משה גפני: זה יכול להיות חצור הגלילית, אשקלון או מקומות אחרים.

חנא סוייד: רהט.

משה גפני: נכון.

משה גפני: צריך לטפל בעניין הזה נקודתית.

משה גפני: יכול להיות שצריך למצוא פתרונות ללא השלכות רוחב.

משה גפני: על "פרי הגליל" הגשנו הצעת חוק, ואני הולך לבקש שחרור מחובת הנחה.

שלום שמחון: תכניס כבר גם את "טלדור" ואת כל החבילה שפנתה אליך.

משה גפני: יכול להיות שנכניס גם את "טלדור".

משה גפני: אני מאמין שלא נגיע לקריאה השניה והשלישית, אני מאמין שעד אז יימצא פתרון.

משה גפני: אבל חייבים למצוא פתרון, אנחנו חברה שצריכה לפתור את הבעיה.

משה גפני: אנחנו בנושא המרכזי שלנו עכשיו.

משה גפני: שרון קדמי, מנכ"ל משרד התמ"ת, בבקשה.

משה גפני: אתה יודע שרבים – אני רואה שחלק גם נוכחים כאן - קיבלו תשובות שליליות מחוסר תקציב, בגלל שהיה קיצוץ בתקציב.

משה גפני: דיברנו על העניין הזה.

משה גפני: מה הולך להיות ב-2011 ו-2012?

משה גפני: 2011 אני מתכוון לאלה שקיבלו תשובות שליליות ורבים יישארו ללא עבודה.

משה גפני: בבקשה.

שרון קדמי: בוקר טוב, אדוני היושב ראש.

שרון קדמי: בראשית אני רוצה להציג את מי שהיא בדיון הראשון שלה בוועדת הכספים בתפקידה החדש, וזו מיכל צוק הממונה על התעסוקה.

שרון קדמי: היא נכנסת בימים אלה לתפקיד, תפקיד מאוד חשוב במשרד.

משה גפני: על פי רוב, כשבן-אדם עוזב את משרד האוצר הוא הולך לחברה פרטית.

משה גפני: הוא עובר לצד השני של השולחן, ומה שהוא אמר שנה קודם או חצי שנה קודם – הוא אומר את ההיפך.

משה גפני: זה ר שכיח.

משה גפני: במקרה של מיכל צוק זה לא הולך לקרות.

שלי יחימוביץ': אנחנו אמורים למחוא כפיים לפקיד באוצר שלא הולך לסקטור הפרטי?

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: עכשיו אמרתי מחיאות כפיים?

משה גפני: רק הצגתי לגאלב מג'אדלה את המצב.

שלי יחימוביץ': זה איזה מעשה נאצל?

משה גפני: מיכל צוק עבדה במשרד האוצר ועכשיו היא עובדת במשרד התמ"ת, ושלא תמחאי כפיים.

גאלב מג'אדלה: מה התפקיד של פרחי?

משה גפני: הוא מנהל שירות התעסוקה במדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': גם הוא בשירות הציבורי.

שלום שמחון: בכל זאת, אני רוצה להגן על מיכל.

שלום שמחון: מיכל כבר הייתה מחוץ לממשלה וביקשתי ממנה לחזור לשירות.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אומרת שלי יחימוביץ שלא צריך למחוא כפיים למי שעוזב - - -

שלום שמחון: אני דווקא חושב שלמיכל צריך למחוא כפיים, כי כבר הייתה מחוץ לשירות הציבורי כמה שנים והחזרתי אותה חזרה.

משה גפני: נמחא כפיים בסוף הישיבה, נראה למי.

משה גפני: בבקשה.

שרון קדמי: מסלול התעסוקה בא לעולם, אם אני זוכר נכון, בשנת 2005 והוא עבר מספר גלגולים.

שרון קדמי: זה נכון שעם כניסתו היקפו ומשכו היה חמש שנים.

שרון קדמי: במהלך השנים האחרונות הוא השתנה וכרגע הוא עומד על תקופה של 30 חודשים.

שרון קדמי: יש מספר מסלולים, אבל המסלול שעומד על הפרק בישיבה הזו הוא מסלול התעסוקה הכללי.

שרון קדמי: חשוב לציין שבמסגרת הכללים של מסלול התעסוקה יש העדפה ברורה, בהוראת המנכ"ל, לאוכלוסיות המיוחדות, קרי: חרדים, מיעוטים ואנשים עם מוגבלויות.

שרון קדמי: ההעדפה הזאת באה לידי ביטוי גם בניקוד וגם בגיאוגרפיה.

שרון קדמי: מסלול התעסוקה, ככלל, מיועד אך ורק לאזור עדיפות לאומית.

שרון קדמי: משמע, מרכז הארץ נמצא מחוץ למפה.

שרון קדמי: אבל כשמדובר בהעסקה של אוכלוסייה מיוחדת – ערבים, מיעוטים, חרדים ואנשים עם מוגבלויות - אין הגבלה גיאוגרפית.

שרון קדמי: משמע שגם אוכלוסייה במרכז הארץ, במרכז תל-אביב לצורך העניין, גם זוכים למסלול התעסוקה.

שרון קדמי: את המספרים יפרט מיד חזי צאיג, מנהל מרכז ההשקעות, אבל מבחינת הביצועים - בוצעו 100% מהתקציב, לא נותרו עודפים.

שרון קדמי: שר התמ"ת התחיל ואמר שהייתה לנו כוונה לתת עוד תקציבים לנושאים הללו.

שרון קדמי: מאחר שלא הספקנו להשלים את המשא ומתן על תוספת התקציב עם משרד האוצר ב-2011 לא הצלחנו להוסיף את התוספת הזו.

שרון קדמי: אנחנו מרים על תוספת לא של עשרות אלא של מאות מיליוני שקלים למסלול התעסוקה, שיגיעו ב-2012.

שרון קדמי: נכון שבמספרים רואים ירידה, אבל זו ירידה תזרימית.

שרון קדמי: אם היינו מספיקים להשלים את המשא ומתן המספרי היו לפחות כפולים.

שרון קדמי: אם מסתכלים על זה, אז נכון, יש ירידה, אבל מצד שני ב-2012, לפי התחזיות שלנו, המספרים יהיו יותר מכפולים.

שרון קדמי: אני חושב שזה אומר, הלכה למעשה - - -

משה גפני: שרון, מכיוון שגם לך וגם לי אין פריימריס, אני מבקש להפסיק לר בסיסמאות מה רוצים לעשות ותגיד מספרים – כמה תקציב היה ב-2011, כמה חסר, כמה קוצץ, כמה יהיה ב-2012?

משה גפני: מספרים, לא מה מתכוונים לעשות.

משה גפני: עם מה מתכוונים לעשות לא הולכים למכולת.

חנא סוייד: אני גם לא הבנתי את ההסבר שיש כאן חסר תזרימי.

חנא סוייד: מה זאת אומרת חסר תזרימי ב-2011?

משה גפני: בגלל המילה הזאת הערתי לו את זה.

משה גפני: גם אני לא הבנתי, אבל כדי שלא יגידו שלא למדתי את הליבה ולכן אני לא יודע לא הזכרתי את זה.

משה גפני: אתה אמרת את המילה.

משה גפני: לא הבנתי מה זה "חסר תזרימי".

חנא סוייד: אני למדתי.

משה גפני: שרון, אנחנו רוצים לדעת מספרים.

שרון קדמי: אחדד את ריי.

שרון קדמי: התוספת למסלול התעסוקה נעה בין 150 ל-200 מיליון שקלים.

שרון קדמי: התוספת הזאת הייתה אמורה להינתן לשנים 2011–2012.

שרון קדמי: מאחר שבשנת 2011 לא הושלם המשא ומתן, אז כל הכסף יינתן בשנת 2012.

שרון קדמי: זאת אומרת, לבסיס התקציב שתיכף חזי צאיג יפרט, יתווספו הסכומים הללו.

משה גפני: 150?

שרון קדמי: לפחות.

טלב אלסאנע: זה במידה שיושלם המשא ומתן.

שלום שמחון: השלמנו אותו שלשום בלילה.

שלום שמחון: הזכרתי את זה ברים שלי.

שרון קדמי: לפיכך, המספרים יהיו יותר מכפולים בשנת 2012.

שרון קדמי: אני מציע, ברשותך אדוני היושב ראש, שחזי צאיג, מנהל מרכז ההשקעות, יפרט את המספרים.

ישראל אייכלר: אדוני המנכ"ל, שאלה.

ישראל אייכלר: כשאתה מר על העדפה של חרדים, ערבים ואנשים עם מוגבלויות – ר שלא עולה כסף - האם גם במכרזים ממשלתיים יש איזשהו ניקוד למי שניגש למכרז, שנותן עבודה לחרדים?

שרון קדמי: לצערי, לא.

ישראל אייכלר: אין ר כזה.

ישראל אייכלר: אז חשוב מאוד לעשות את זה, כי זה לא עולה כסף וזאת ההעדפה הכי חשובה.

שלום שמחון: לא הבנתי את השאלה שלך.

ישראל אייכלר: המדינה מוציאה מכרזים במליארדים כל שנה, ויש ניקוד.

ישראל אייכלר: למשל, אדם שמעסיק נכים או משהו כזה, אז הוא מקבל ניקוד יותר גבוה כשהוא ניגש למכרז.

שלום שמחון: זה קורה באופן הפוך.

שלום שמחון: קודם כול, חשוב להזמין את החשב הכללי באוצר לכאן לדיון ולהציע לו מה שאתה מציע.

ישראל אייכלר: זה לא שייך אליכם בכלל?

ישראל אייכלר: זה תעסוקה.

שלום שמחון: אתה מר על מכרזים ממשלתיים.

שלום שמחון: לאחרונה היו שתי דוגמאות.

שלום שמחון: משרד המשפטים הוציא מכרז על מרכז גבייה, והוא ביקש שזה יהיה בין חדרה לגדרה.

שלום שמחון: מיכל צוק, שיושבת פה, ניהלה משא ומתן עם הגורם במשרד המשפטים למה מרכז הגבייה לא ייצא לפריפריה או לאזורים שמעסיקים בהם חרדים או מיעוטים.

שלום שמחון: אני חושב שאם אתם תזמינו היום את החשב הכללי והוא ישים את זה כקריטריון בהוצאת מכרזים ממשלתיים, אז יבינו אותם אנשים במשרד המשפטים או אותו אדם ברשות המסים, שעומד להוציא מכרז דומה – זה "קול סנטר" לכל ר – שזה יכול להיות בטמרה.

שלום שמחון: למה זה חייב להיות בנתניה?

שלום שמחון: אין סיבה שזה יהיה שם.

שלום שמחון: זו נקודה ראויה וצריך לעשות אותה, אבל יושב ראש הוועדה צריך להזמין לכאן את החשבת הכללית ולבקש שזה יקרה.

ישראל אייכלר: אבל נזכה לתמיכת משרד התעסוקה בעניין.

שלום שמחון: אמרתי לך, בלי לחכות מיכל יצרה - - -

ישראל אייכלר: זה חשוב מאוד.

משה גפני: הבעיה שיש לי פנייה לדיון בוועדה על נעלי "בריל", שהצבא הוציא את המכרז ורוכש את הנעליים לא מ"בריל" אלא מארצות-הברית.

חנא סוייד: אפשר לשאול שאלה, שהמנהל יתייחס אליה?

משה גפני: אני חושב שכדאי שהוא ידבר קודם.

חנא סוייד: זה בשביל שהוא יענה על שאלה מאוד בסיסית.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, מהסתכלות על המספרים כאן יש לי ספק בהם.

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: תעשה חלוקה לתקציב על מספר המשרות שנוצרות, יוצא בול 50,000 שקלים לכל משרה.

חנא סוייד: הדיוק הזה מעורר אצלי סימני שאלה.

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: אולי זה עולם אוטופי שמרים עליו, לא עולם אמיתי.

חנא סוייד: עוד משהו - מוסיפים כאן 1,000–2,000 מקומות עבודה בשלוש-ארבע שנים.

חנא סוייד: כל שנה נכנסים 30,000 ערבים לשוק העבודה, מה אתם?

חנא סוייד: מה זה 1,000–2,000 מקומות עבודה בשלוש שנים?

שלי יחימוביץ': אבל אני לא רואה שמוסיפים כאן מקומות עבודה.

שלי יחימוביץ': זה מסלולי השמה, לא יצירת מקומות עבודה.

משה גפני: תוספת משרות.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, עוד שאלה בקשר לתעשייה.

טלב אלסאנע: איך זה מתיישב, הרצון לקדם תעסוקה ולהתמודד עם אבטלה, העובדה שמשרד התמ"ת מעכב את פיתוח אזור התעשייה, למשל בצומת שוקת שאמור ליצור 4,000–5,000 מקומות תעסוקה?

משה גפני: סליחה, חבר הכנסת אלסאנע.

משה גפני: אדוני השר, יש לנו המון רים.

משה גפני: אני מפנה את כל השבוע הבא, אם אתה בא לפה כל הזמן, יהיה מלא.

משה גפני: צומת שוקת – כבר דיברנו על זה.

שלום שמחון: אין בעיה, כבר יצא לדרך.

שלום שמחון: "סודה סטרים" קיבלה אישור לרכוש את הקרקע, היא רוכשת אותה בימים אלה.

מרינה סולודקין: יש לי שאלה.

משה גפני: אבל לא נתקדם ככה.

משה גפני: בבקשה.

מרינה סולודקין: איזה מקצועות ילמדו במרכזי הכוון?

משה גפני: חזי, בבקשה.

משה גפני: אל תגיד מה אתם מתכוונים, ר סוף-סוף במספרים.

חזי צייג: במספרים.

חזי צייג: מסלול התעסוקה מאפשר לכל חברה שמוסיפה משרות חדשות וקולטת עובדים - קרי, חרדים, מיעוטים ומוגבלים - לקבל סיוע מהמדינה.

חזי צייג: תוספת משרות של אנשים שלא היו - - -

שלי יחימוביץ': בנוסף למצבת העובדים הקיימת?

חזי צייג: בנוסף למצבת העובדים הקיימת.

שלי יחימוביץ': בהתניה שהם לא יפטרו עובדים.

חזי צייג: ודאי, ודאי.

חזי צייג: אנחנו בודקים את זה והרף הוא רף העובדים של חודש ההעסקה האחרון לפני קליטת הבקשה.

חזי צייג: כל עובד שנקלט מעבר לעובדים שהיו קיימים בחברה ביום הגשת הבקשה יכול לקבל סיוע.

חזי צייג: כל המשרות שאתם רואים פה בשלוש השנים האחרונות: חרדים – 1,950 משרות חדשות, זה תוספת משרות; 2,400 תוספת משרות במיעוטים; אוכלוסיות מוגבלות – 266 משרות חדשות.

חנא סוייד: במשך כמה זמן?

חזי צייג: שלוש שנים.

משה גפני: חזי, יש לי בקשה אליך.

משה גפני: הנושא מאוד מעניין, מעניין את חברי הכנסת, מעניין את האורחים.

משה גפני: אני מבקש שתרצה את ריך מההתחלה.

משה גפני: תגיד את הכול, תגיע גם למשרות.

משה גפני: כולם רוצים לדעת את הכול.

חזי צייג: אני רק אקדים ואומר שהמספרים שאתם רואים פה נותנים מענה לכל הביקושים שהיו.

חזי צייג: דהינו, כל חברה שעברה את תנאי הסף בהקצאה שלנו קיבלה מענה.

חזי צייג: כלומר, לא היו בקשות שהוגשו וקיבלו תשובה שלילית.

חזי צייג: למעט ב-2011, אנחנו מוסיפים תקציב.

משה גפני: איזה בקשות?

חזי צייג: כל הבקשות שהגישו למסלול קיבלו תשובה חיובית, למעט ב-2011.

חזי צייג: כפי שאתם רואים, אנחנו רושמים שם השלמת תקציב ל-2011.

חזי צייג: אנחנו מעבירים תקציב מ-2012.

חזי צייג: בחודש הקרוב נדון באותן בקשות, שיושב-ראש הוועדה ציין שקיבלו תשובה שלילית מחוסר תקציב.

חזי צייג: אנחנו מסיטים תקציב לטובת העניין, ובחודש פברואר את אותן בקשות שקיבלו תשובה שלילית.

גאלב מג'אדלה: כמה בקשות הוגשו?

חזי צייג: 25.

שלי יחימוביץ': זה בגלל אי-עמידה בקריטריונים או חוסר תקציב?

חזי צייג: חוסר תקציב.

חזי צייג: רק כסף.

ישראל אייכלר: כמה עובדים זה?

חזי צייג: אתם רואים: חרדים - השלמת תקציב זה עוד 467 עובדים, 27 מיליון שקלים; מיעוטים – 7 מיליון שקלים, 135 משרות.

שלי יחימוביץ': זה אומר שהחרדים דווקא רוצים לעבוד אבל אנחנו לא נותנים להם.

חזי צייג: נכון.

חזי צייג: נכון הביקושים עלו על ההיצע התקציבי בהקצאה האחרונה בצורה מאוד משמעותית.

משה גפני: מה הרחש הזה כל הזמן?

משה גפני: אני מבקש שתחזור על המשפט הזה עוד פעם, שיירשם בפרוטוקול.

משה גפני: מה השאלה?

משה גפני: אנחנו יודעים את זה, רק כשזה מגיע לאיש המקצוע צריך שזה יירשם.

משה גפני: זה לא יסתדר עם כמה נאומים שנשמע אחרי זה בכלי התקשורת, אבל לפחות שנדע את האמת.

ישראל אייכלר: גם בשעות אלה מתקיים מסע הסתה בתקשורת, שהם לא רוצים לעבוד.

משה גפני: התקשורת לא מעניינת אותי, רק שישימו את התמונה יפה.

משה גפני: בבקשה.

חזי צייג: אין ספק שככל שאנחנו מטמיעים את המסלולים האלה ומשווקים אותם הביקושים עולים על ההיצע התקציבי.

חזי צייג: כל האוכלוסיות המיוחדות – חרדים, מיעוטים, מוגבלים - רוצות לצאת לעבודה, יוצאות לעבודה, ואנחנו שמחים על כך.

חזי צייג: כפי שאתם רואים, ב-2009 הקצינו לחרדים 28 מיליון לטובת 560 משרות חדשות; 2010 – 38 מיליון, קרוב ל-783 משרות; 2011 – כפי שאמרתי, מחוסר תקציב אישרנו רק 140, נשלים עוד 27 מיליון שקל במהלך פברואר, ברגע שתקציב המשרד יאושר פה בוועדה.

שלי יחימוביץ': מה קורה למשרה כזאת אם אתם לא מעבירים את הסיוע?

שלי יחימוביץ': הרי המשרה הזאת נוצרת ממילא, יש לה ביקוש.

משה גפני: תיכף נשמע, שלי.

חזי צייג: חלק גדול מהמשרות האלה נוצרו בעקבות שיווק המסלול הזה לאוכלוסיות האלה.

חזי צייג: אני חושב שיש פה לא מעט מעסיקים, תשמעו אותם, שבמיוחד נכנסו למגזרים האלה, בגלל הסיוע של המדינה.

חזי צייג: הם היו מוכנים להרים את הכפפה.

שלום שמחון: במסגרת שלנו אנחנו גם דוחפים את זה.

שלום שמחון: גם אני באופן אישי מופיע, נפגש עם מעסיקים ומעודד אותם להיכנס למסלולים האלה.

שלום שמחון: זו מדיניות שאנחנו כל הזמן דוחפים.

שלום שמחון: לא במקרה הכסף פה נגמר, זה גם לא מקרי שהוא יגדל בשנים הבאות.

שלי יחימוביץ': הגעתם ל-100% ביצוע?

חזי צייג: כן.

חנא סוייד: אפשר שאלת הבהרה?

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: תמשיך הלאה.

חזי צייג: כפי שאמרתי, ברגע שהוועדה תאשר את תקציב משרד התמ"ת – אנחנו נכנס את הוועדה בפברואר - - -

משה גפני: איזו ועדה?

משה גפני: ועדת הכספים צריכה לאשר את תקציב משרד התמ"ת?

חזי צייג: את התוספת.

משה גפני: איפה נמצאת התוספת?

חזי צייג: יש בקשה שתונח אצלכם.

חזי צייג: זה מגיע אליכם.

שלי יחימוביץ': למה היא מיועדת, למסלול תעסוקה?

חזי צייג: כן, לזה.

משה גפני: כמה כסף אמור להגיע לוועדה?

חזי צייג: לוועדה, למסלולים המיוחדים האלה ביחד, זה קרוב ל-50 מיליון שקל.

שלי יחימוביץ': זה קשור למרכזי תעסוקה?

חזי צייג: לא, לא.

משה גפני: אבל אמרת שיש תוספת של 150 מיליון.

שרון קדמי: אני מסביר.

שרון קדמי: התוספת לשנים 2011–2012 הייתה צריכה להיות בין 150 ל-200 מיליון שקל בשנתיים.

שרון קדמי: מאחר שלא הספקנו, לא השלמנו את המשא ומתן, הכול עבר ל-2012.

שרון קדמי: מתוך התוספת לשנתיים, שתהיה רק ב-2012 - - -

משה גפני: כמה יש בתקציב 2012 בבסיס?

חזי צייג: 100 מיליון.

משה גפני: יש בבסיס 100?

משה גפני: אז למה ב-2011 היה הרבה פחות?

משה גפני: קוצץ?

משה גפני: ב-2011 היה אמור להיות 80 מיליון, 100 מיליון - כמה היה אמור להיות?

חזי צייג: אתם רואים פה רק את מסלול התעסוקה לאוכלוסיות מיוחדות.

חזי צייג: אנחנו מפעילים גם מסלולי תעסוקה גם לשכר גבוה, לשם העברנו קרוב ל-150 מיליון שקלים ב-2011.

חנא סוייד: הכוונה היא לאוכלוסיות המיוחדות.

חנא סוייד: על מה הדיון הזה מתקיים?

חנא סוייד: הוא לא מתקיים באופן כללי, הוא מתקיים על האוכלוסיות המיוחדות.

משה גפני: אתה מאפשר לו להתחמק מהעניין.

משה גפני: הדיון הזה הוא על האוכלוסיות המיוחדות, שלמדינה יש עניין שייצאו לעבודה.

משה גפני: אני רוצה לדעת כמה היה בבסיס התקציב לגבי הנושא הזה?

משה גפני: אל תבלבל אותי עם תקציב משרד התמ"ת.

משה גפני: אני מכיר את משרד התמ"ת.

משה גפני: כמה כסף?

חזי צייג: 150 מיליון לשנתיים – 2011–2012.

חזי צייג: נוצל כל התקציב.

משה גפני: לא שאלתי על 2012.

חזי צייג: 75 מיליון שקלים.

שלום שמחון: 75 מיליון שקלים, כולם נוצלו.

משה גפני: כולם נוצלו?

שרון קדמי: כן, ורצינו להביא את התוספת, רק לצערי, אני לוקח את האשמה עלי, לא הספקנו.

שרון קדמי: נוסיף אותה בשבועות הקרובים, אם הוועדה תאשר את התוספת.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, לפי המספרים שהם מפרסמים כאן, הסך הכול הוא לא 75 מיליון.

חנא סוייד: תעשה את הסיכום.

חנא סוייד: זה 57, והם מרים על 75.

חזי צייג: סליחה, אני אמרתי למסלול תעסוקה.

חזי צייג: מסלול התעסוקה כולל עוד אוכלוסיות חוץ ממיוחדות.

חנא סוייד: הוא שאל אותך על אוכלוסיות מיוחדות.

משה גפני: חבר הכנסת חנא סוייד, במתינות.

חזי צייג: נתנו מענה לכל הביקושים שהיו באוכלוסיות מיוחדות.

חזי צייג: הסטנו לטובת האוכלוסיות המיוחדות תקציב מהאוכלוסייה הכללית.

משה גפני: יפה.

משה גפני: התקציב עמד על 75 מיליון ב-2011.

שרון קדמי: ומתוכו 50 ומשהו מיליון לאוכלוסיות המיוחדות.

שרון קדמי: אני חושב שברור פה מה ההעדפה.

שרון קדמי: מתוך 75 מיליון שקלים, שנועדו לכל מסלול התעסוקה, למעלה מ-50 לאוכלוסיות המיוחדות.

שרון קדמי: אם זו לא העדפה, אז מה כן?

חנא סוייד: כי זה לא מה - - -

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: אתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים.

משה גפני: תעשו לי טוב, אמרתי שהתפיסה שלי היא מאוד חלשה, האיי.

משה גפני: קיו שלי נמוך.

משה גפני: אני חוזר על מה ששאלתי, אני מבקש תשובה.

משה גפני: אני שואל רק על המסלולים המיוחדים.

משה גפני: אני יוצא מבולבל לחלוטין.

משה גפני: כמה כסף היה למסלולים המיוחדים ב-2011?

טלב אלסאנע: אין הסבר.

טלב אלסאנע: כל הסבר זה תשובה אחרת.

משה גפני: הכול יהיה בסדר.

משה גפני: ניכנס למסלול מיוחד, ישר ונורמלי.

חנא סוייד: אולי צריך מכונת אמת.

משה גפני: לא, לא, הם אנשים רציניים.

משה גפני: הם רק עירבו פה רים, זה הכול.

שרון קדמי: אני מתנצל על חוסר ההבנה, אסביר שוב.

שרון קדמי: מסלול תעסוקה בבסיס התקציב הוא 75 מיליון שקלים.

שרון קדמי: אין מסלול ייעודי לאוכלוסייה כזו או אחרת.

שרון קדמי: במסגרת מסלול התעסוקה ניתנת העדפה בהקצאות עצמן לאוכלוסיות הללו.

שרון קדמי: זאת אומרת, אם אני יוצא בהקצאה של 75 מיליון שקלים ב-2011, אז במסגרת הבקשות שנענות למעלה מ-50 מיליון שקלים נענו בקשות לאוכלוסיות המיוחדות.

שרון קדמי: הווי אומר שלמעלה מ-70% מהכסף יועד לאוכלוסיות המיוחדות.

שרון קדמי: מסלול התעסוקה הוא מסלול כללי, ההקצאה יוצאת - - -

ישראל אייכלר: אבל אתה אומר שזה לא הגיע, בגלל איזו בעיה במשא ומתן.

משה גפני: לא, זו התוספת.

שרון קדמי: רצינו לתת עוד וזה לא הגיע.

שרון קדמי: התוספת הזו תינתן בשבועות הקרובים.

משה גפני: טוב, הבנו.

משה גפני: בבקשה, מרינה.

מרינה סולודקין: למה לא משקיעים בעבודות יזומות?

גאלב מג'אדלה: למה לא אומרים "אוכלוסייה ייעודית"?

גאלב מג'אדלה: למה "אוכלוסיות מיוחדות"?

גאלב מג'אדלה: אוכלוסייה ייעודית.

גאלב מג'אדלה: זה נשמע לא טוב.

שלום שמחון: אם היו אומרים לי שאני איש מיוחד – אני מרוצה, יותר מאשר אני מיועד למשהו.

מרינה סולודקין: אנחנו שומעים כאן כל הזמן: 500 משרות, 200 משרות.

מרינה סולודקין: למה אנחנו לא הולכים לעבודות יזומות?

מרינה סולודקין: אומרים ש-30,000 ערבים נכנסים לשוק העבודה כל שנה, ומספרים לי שאחרי מאות מיליונים יש 500 משרות.

מרינה סולודקין: מה זה?

שלום שמחון: את חושבת שבאמת שהולכים בכל שנה 30,000 ממגזר המיעוטים לעבודה והם לא מוצאים עבודה?

חנא סוייד: לא כולם מוצאים עבודה.

מרינה סולודקין: אני אומרת שצריך אלפים ועשרות אלפי משרות.

מרינה סולודקין: למה אין?

מרינה סולודקין: בגלל שאני חושבת שמשקיעים לא במקום הנכון.

גאלב מג'אדלה: ספר לנו על האוכלוסייה הזאת.

גאלב מג'אדלה: מי זו האוכלוסייה הזאת?

גאלב מג'אדלה: למשל, פרופסור מובטל הוא פה?

חזי צייג: אנחנו לא בודקים השכלה.

שלום שמחון: יכול שיהיה מהנדס תוכנה מטייבה, שייהנה ממסלול תעסוקה במסגרת זה שהוא הלך - - -

טלב אלסאנע: אבל איזו תשתית תעסוקתית אתם נותנים?

שלום שמחון: תן לי רגע.

שלום שמחון: למה אתה לא נותן לי לענות?

שלום שמחון: אני גם באבן מנחם, נוסע כל בוקר לירושלים.

שלום שמחון: אם מהנדס תוכנה מטייבה נוסע לעבוד בבאר שבע – לא נורא.

שלום שמחון: זה פחות נורא מאשר לנסוע מאבן מנחם לירושלים.

שלום שמחון: אם מהנדס התוכנה הזה מטייבה החליט לעבוד באחת החברות שנהנות ממסלול תעסוקה בשדרות או בבאר שבע, הוא אכן נהנה ממסלול תעסוקה למרות שהוא לא נחשב באוכלוסייה המיוחדת הזאת.

שלום שמחון: יכול לקרות, ויש עשרות כאלה, אם לא מאות.

טלב אלסאנע: אנחנו לא מרים על מקרים פרטניים.

טלב אלסאנע: אנחנו מרים בגדול: איך לפתח תשתית תעסוקתית ביישובים הערבים.

שלום שמחון: בשגב שלום פתחו עכשיו משחטה עם 1,000 עובדים.

טלב אלסאנע: למשל.

טלב אלסאנע: זו תשתית תעסוקתית, אבל תן לנו דוגמאות למקרים אחרים.

שלום שמחון: אבל גם הם נהנים מהמסלול הזה.

משה גפני: אתם עושים מעשה שלא ייעשה, אני אומר לכם את האמת.

משה גפני: אני מבקש להפסיק את העניין הזה.

משה גפני: במקום למקד, כל רגע אנחנו מתפזרים למשהו אחר.

משה גפני: דוגמאות לכל אחד מאתנו יש.

משה גפני: בואו נמקד את העניין, אנחנו עוסקים בוועדה ממלכתית.

שלום שמחון: אדוני היושב ראש, כל מה שהתכוונתי להגיד, שיכול שיהיו אנשים שנמצאים במגזר המיעוטים או החרדים, שנהנים בנוסף ממסלול תעסוקה שהוא לא במסגרת האוכלוסיות המיוחדות.

משה גפני: בסדר, הסיסמה הסתיימה.

משה גפני: עכשיו התפקיד שלנו הוא לברר את העובדות.

משה גפני: מחר יבוא לפה קיצוץ רוחבי, אנחנו רוצים לדעת מה עומד בעניין הזה לרשות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

משה גפני: אני רוצה לדעת פרטים.

משה גפני: הרי כל הסיסמאות של מה שמרים פה, מחר מגיע אגף התקציבים, מנחית עלינו קיצוץ רוחבי וכל העניין הזה הולך לאיבוד.

משה גפני: אז אנחנו מרים על משחטות, אנחנו על כל מיני פרטים.

שלום שמחון: כאן זה כבר עניין של מדיניות.

שלום שמחון: אני אומר באחריות - לא משנה מה יהיה עומק הקיצוץ הרוחבי במשרדי הממשלה, מסלול התעסוקה לאוכלוסיות המיוחדות שבמשרד התמ"ת לא ייפגע.

שלום שמחון: לא רק שהוא לא ייפגע, הוא גם יגדל תקציבית ולא משנה מה יהיה.

משה גפני: עכשיו אני רוצה להזכיר לך מה התפקיד שלי, כיושב ראש הוועדה.

משה גפני: אחרי שאשמע ממך את העיקרון ואחרי שאשמע מאנשיך את הפרטים, כאשר יגיע לפה מאחורי גבך קיצוץ, שנדע על מה לשמור.

משה גפני: אני צריך לדעת את הפרטים עכשיו?

משה גפני: מאחורי גבם של שרים מגיעים לכאן קיצוצים.

משה גפני: יש לי מכתב משר השיכון, ולא רק מכתב אלא גם תלונה במליאת הכנסת.

משה גפני: אישרנו פה העברה מסעיפי תקציב שלו למשהו אחר.

משה גפני: הוא כתב לי מכתב, והוא אמר את זה במליאת הכנסת: למה אישרת את זה?

משה גפני: אמרתי לו שתיארתי לעצמי שאם הממשלה מביאה העברה תקציבית, זה על דעת השרים, וודאי השרים הרלוונטיים.

שלום שמחון: הבנתי.

שלום שמחון: אתגרת אותי, ואני מודיע פה לפרוטוקול שהסכום שילך לאוכלוסיות המיוחדות במסלול תעסוקה לא יפחת ב-2012 מ-75 מיליון שקל.

משה גפני: מה עם 2011?

חזי צייג: נגמרה.

חזי צייג: זה בהנחה שאישרנו אותה.

חזי צייג: זה בנוסף.

משה גפני: חזי, יש לך עוד מה לומר?

חזי צייג: התנאי שלנו במסלול הזה שלפחות משלמים שכר מינימום.

חזי צייג: אבל אני חייב לומר שאם אנחנו בוחנים את המעסיקים בכל המגזרים, מ-2009 ל-2011, אנחנו יכולים לראות שהשכר הממוצע של העובדים אצל המעסיקים שמקבלים אצלנו את הסיוע מתקרב לשכר הממוצע בתעשייה – קרוב ל-8,000 שקל.

חזי צייג: אבל יש לא מעט חברות, ובעיקר חברות שנותנות שירותי תוכנה ושירותי אלקטרוניקה, שהשכר הממוצע גם מגיע ל-15,000 שקל.

חזי צייג: אתם יכולים לראות שבנצרת התפתחו מרכזי תוכנה לא מעטים.

חזי צייג: לדעתי, היום עובדים לא פחות מ-250–300 עובדים נותנים שירותים ברמות שכר של מעל 15,000 שקל.

חזי צייג: אפשר לראות את בני ברק ואת מודיעין עלית, חברות שנכנסו לשם ברמות שכר כאלה.

חזי צייג: דהיינו, השכר הממוצע של אותם עובדים עולה הרבה מעבר לשכר המינימום במשק.

חזי צייג: אני רוצה להוסיף ולומר - אמנם זה לא במסלול תעסוקה, אבל גם במסלול חוק עידוד השקעות הון, מסלול המענקים, אנחנו נותנים תיעדוף ברור מאוד לאוכלוסיות המיוחדות.

חזי צייג: חברה שמגישה בקשה למענק ומציינת במפורש שהיא מעסיקה את אותן אוכלוסיות, אנחנו נותנים לה ניקוד מאוד גבוה על מנת להביא אותה לדיון.

חזי צייג: אני רוצה לחזור ולומר - ענינו על כל הביקושים.

משה גפני: בסדר, אנחנו הולכים לברר עכשיו אם עניתם על כל הביקושים.

חזי צייג: נענה עד פברואר.

משה גפני: נעניתם לכל הביקושים.

משה גפני: אני הולך לברר את זה, בשביל זה יש ועדה.

משה גפני: פה זה דיונים פתוחים.

משה גפני: לא נורא גם אם לא עניתם, מותר לכם להגיד שהיה קיצוץ.

משה גפני: תאמינו לי, נצא מהוועדה היום, בעזרת השם, כשנדע בדיוק את הפרטים.

חנא סוייד: לא בטוח.

שלום שמחון: מסך התקציב שהיה ב-2011 - 70% מהתקציב למסלול תעסוקה הלכו לאוכלוסיות מיוחדות ו-30% לאוכלוסיות חזקות.

שלום שמחון: הדרישה ב-2011 עלתה על התקציב שהיה לנו.

שלום שמחון: אם היינו מקבלים תוספת תקציבית בסוף השנה הסכום היה עולה.

שלום שמחון: אגב, גם של ה-30% וגם של ה-70% הוא יעלה.

שלום שמחון: ב-2012 אותה תוספת תקציבית שהשגנו לפני יומיים, תתווסף למסלול התעסוקה.

שלום שמחון: כך שבכל מקרה, כל היקף תקציבי שיהיה לא יפחת מ-75 מיליון שקל, הוא רק יכול לעלות על זה.

חנא סוייד: לייעודיות.

שלום שמחון: כן, לייעודיות.

שלום שמחון: סליחה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: יר חבר כנסת ואחד מהאורחים, אחד-אחד.

משה גפני: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, מכובדי השר, אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שלכם.

גאלב מג'אדלה: אתם עושים עבודה טובה.

גאלב מג'אדלה: בשבילי כל אחד שאתם קולטים במסלול תעסוקה זה 100%, אזרח בפני עצמו, וזה חשוב מה שאתם עושים.

גאלב מג'אדלה: אבל אני רוצה לומר לך שלפני שבוע ישב כאן שר האוצר, ששנינו מעריכים אותו, לפחות משיחות בינינו.

גאלב מג'אדלה: הוא קיבל את עמדתי באופן מלא, שממשלת ישראל הזאת – מבחינתי, הרעה - רואה בפוטנציאל הצמיחה פוטנציאל אדיר, במדיניות שלה.

גאלב מג'אדלה: הוא קיבל את עמדתי במלואה שהפוטנציאל באוכלוסייה הערבית לצמיחה הוא אחוז אדיר.

גאלב מג'אדלה: צמיחה זה לא רק אני, שנקלט בעבודה, נהנה מזה.

גאלב מג'אדלה: אני נהנה ראשון, אבל כל המדינה נהנית מהצמיחה – נפתחים בפניכם שערים בעולם, הבנק העולמי אליכם מתייחס אחרת, הרבה קרנות, כממשלה, נפתחות בפניכם.

גאלב מג'אדלה: בסופו של ר אנחנו נהנים מזה.

גאלב מג'אדלה: תסביר לי, בבקשה, למה אתה, שמכיר את האוכלוסייה הזאת שרוצה לעבוד – אני לא מקבל את הטיעון, שחלק מכם אומר, שהאוכלוסייה החרדית לא רוצה לעבוד.

גאלב מג'אדלה: אני משאיר לכם את הוויכוח, ביניכם לבין החרדים - למה אתם לא יוצאים מהקופסה ומייצרים פרויקטים ותוכניות אמיתיות כדי לקלוט עשרות אלפי משכילים אקדמאים ערבים, שיושבים באפס מעשה?

גאלב מג'אדלה: אתן לך דוגמה אחת, מהתחום של המשפחה שלך, שאתה בקי בו.

גאלב מג'אדלה: 13,427 מורים ומורות מחזיקים ביד B.Ed, חלק יושב בבית 9 שנים, חלק 11 שנים וחלק שנה.

גאלב מג'אדלה: תשלב ידיים עם כבוד שר האוצר ועם כבוד שר החינוך ותעשו פרויקט מיוחד – חלק להסבה מקצועית, חלק לקלוט בבתי-ספר יהודים.

גאלב מג'אדלה: הרי מורה ערבי שיש לו B.Ed, מורה בכיר לאנגלית או לפיזיקה, יכול ללמד גם אצל יהודים, ואני לא מר על ערבית, שזה עוד יותר.

גאלב מג'אדלה: תשלבו ידיים שלושת השרים, למסלול תעסוקה, להסבה מקצועית או לתוספת משרות של משרד החינוך, ותצילו 13,427 משפחות, שעולות מעל קו העוני כי יש משכורת נוספת.

גאלב מג'אדלה: ואני לא צריך להגיד לך כמה צמיחה זה, אתה צריך לבדוק כמה זה צמיחה.

גאלב מג'אדלה: אז תצאו מהקופסה.

גאלב מג'אדלה: מסלול תעסוקה, מסלול זה – מצוין, אנחנו מברכים על זה.

גאלב מג'אדלה: עם כל הביקורת, אני מברך על זה.

גאלב מג'אדלה: אבל תתאימו את העבודה שלכם לטובת החברה הישראלית לצמיחה לאוכלוסיות הייעודיות שאתה מר עליהן.

גאלב מג'אדלה: הנה, נתתי לך פרויקט.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: הרב פינדרוס, סגן ראש עיריית ירושלים, אבל בכובע שלך כיושב ראש תמ"ך, שעוסק בעניין הזה, של תעסוקה.

משה גפני: בבקשה.

יצחק פינדרוס: הגעתי לכאן עם נייר עם נתונים של 448 עובדים שמחכים לאישור במסלול תעסוקה במגזר החרדי.

יצחק פינדרוס: אני קורא את הנייר שלכם: השלמת תקציב 2011 – 467.

יצחק פינדרוס: זה נייר תואם.

יצחק פינדרוס: אני חייב לומר שהנייר שלכם הרבה יותר מוצלח מהנייר שאני הכנתי.

יצחק פינדרוס: בנייר שלכם כתוב ר מאוד ברור: ב-2010 ניתוספו 2,000 משרות במסלול תעסוקה לאוכלוסיות מיוחדות, כל שלוש האוכלוסיות, בסך כולל של כ-100 מיליון שקל.

יצחק פינדרוס: באופן סביר ונורמלי, אם רואים שר מצליח ומביא 2,000 משרות, אז בשנה לאחר מכן, מינימום 2,500.

יצחק פינדרוס: אבל בשנה שלאחר מכן מדובר על 500.

יצחק פינדרוס: 2011 - מסלול תעסוקה שאושר, מדובר בדיוק על 500, ואני מר על כל שלוש האוכלוסיות – חרדים, מיעוטים ואנשים עם מוגבלויות.

יצחק פינדרוס: בתקציב שאתם כותבים פה – בדיוק 30 מיליון שקל.

יצחק פינדרוס: אני מר מהנייר שלכם.

יצחק פינדרוס: עכשיו אני רוצה לסבר את האוזן ולהסביר למה הכוונה.

יצחק פינדרוס: כשאתה בא למעסיק פרטי ומנסה לשכנע אותו לא לעבור להודו, לא לעבור לחוץ לארץ, לא לעבור לאירופה, אלא להישאר בארץ ואומר לו שיש מסלול.

יצחק פינדרוס: הוא צריך לבדוק מיקום, בודק את עלויות הארנונה, בודק אם הוא יכול למצוא אנשים מתאימים.

יצחק פינדרוס: עושה עבודה ארבעה-חמישה חודשים, ואז אומרים לו: תשמע, יש בעיה.

יצחק פינדרוס: הממשלה כרגע דנה, העבירה תקציב, לא העבירה תקציב.

יצחק פינדרוס: הוא פשוט בורח.

יצחק פינדרוס: 462, שאתם אומרים שקיימים במערכת, מאחוריהם עומדים עוד 1,000 או 1,500 – את הנתונים האלה אני לוקח מ-2010 - שבכלל לא הגישו, בכלל לא נכנסו למסלול הזה כי הבינו שיש בעיה.

יצחק פינדרוס: לוקחים משרות, וזה במסגרת מה ששאלה חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שלא יהיו קיימות.

יצחק פינדרוס: הן ילכו להודו, הן ילכו לארצות-הברית.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, חלקם מגיעים מארצות-הברית לכאן.

יצחק פינדרוס: הרי אנחנו יושבים עם חברות לעשות out sourcing, וזה חלק מהחברות שהגישו בקשות.

יצחק פינדרוס: הן נשארות בארצות-הברית, לא באות בכלל לארץ.

יצחק פינדרוס: אין להן סיבה לבוא לארץ.

יצחק פינדרוס: אלה רים חדשים.

יצחק פינדרוס: כשרואים שר הצליח, 2,000 משרות לערבים, חרדים ומיעוטים הביאו ב-2010, ב-2011 ירדנו אל מתחת ל-500 במספרים שאתם נתתם.

יצחק פינדרוס: זה קבורה של החברות שלא באות בגלל הר הזה.

יצחק פינדרוס: כי הן אומרות: זה לא רציני.

יצחק פינדרוס: אמרו לנו שנבוא לארץ ויהיה.

יצחק פינדרוס: באנו, הלכנו לשכור מקום, הלכנו לחפש אנשים, מצאנו את האנשים, הכשרנו אותם בחלק מהמקרים – אתם יודעים שצריכים להכשיר את האנשים בהסבות - ובסופו של ר אומרים להם תשובות, שאני פשוט משתומם:

יצחק פינדרוס: אנחנו בודקים; אנחנו מחכים לאישור של האוצר; טעו, זה לא במכרז הנוכחי, זה יהיה במכרז הבא.

יצחק פינדרוס: מן תשובות ביורוקרטיות, שבסוף מסתבר שבמקום 100 שהיו ב-2010, 120 מיליון שהיו צריכים להיות ב-2011 ירדו ל-30.

יצחק פינדרוס: אלה המספרים מבחינת מבחן התוצאה.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שבתיאוריה יש יותר, וזה יושב ראש ועדת הכספים יודע, אני לא יודע.

יצחק פינדרוס: אבל בפועל, בסך הכול יצאו מהמשרד 30 מיליון שקל לכל האוכלוסיות המיוחדות.

יצחק פינדרוס: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': באמת מדובר במסלול נפלא, שראוי לכל הערכה.

שלי יחימוביץ': הוא בדיוק-בדיוק ממוקד ונוגע בכל הרים שנוהגים להתבטא עליהם התבטאויות כלליות מתלהמות, שמרחיבות את השיח של השנאה והעוינות.

שלי יחימוביץ': וכאן אנחנו רואים טיפול ממשלתי נכון, התרת חסמים ומציאת מקומות עבודה, וכשיש מקומות עבודה אנשים באים לעבוד.

שלי יחימוביץ': אנשים רוצים לעבוד – חרדים רוצים לעבוד, ערבים רוצים לעבוד, יהודים רוצים לעבוד, רק צריך לתת להם הזדמנות.

שלי יחימוביץ': לכן אנחנו צריכים לשאוף שהסעיף הזה יהיה מתוקצב כמו שצריך.

שלי יחימוביץ': כשקורה משהו טוב אז הוא צריך להיות גם מתוקצב.

שלי יחימוביץ': שאלה שניה, בעניין "טלדור" באשקלון.

שלי יחימוביץ': אני מבינה שהמפעל הגיע לסוף מסלול התעסוקה שלו מקץ חמש שנים.

שלי יחימוביץ': אני מבינה שיש כללים וקריטריונים, אבל אני חושבת שלפעמים צריך לתת מענה למצב קיים ולסיטואציה קיימת.

שלי יחימוביץ': בסיטואציה הקיימת, לסגור את המפעל הזה המשמעות היא התמוטטות של מאות משפחות ונטילת מקור הפרנסה שלהן.

שלי יחימוביץ': לייצר מחדש את מקומות העבודה האלה יעלה הרבה יותר מאשר להמשיך את מסלול התעסוקה.

שלי יחימוביץ': זאת עובדה, אנחנו יודעים כמה עולה לייצר משרה או כמה עלתה בוויסקונסין השמה במשרה.

שלי יחימוביץ': אז להמשיך את מסלול התעסוקה הזה באופן חריג, אני חושבת שזה פשוט הר החכם ביותר לעשות כלכלית, מעבר למוסרית.

שלום שמחון: בהנחה שסבסדנו את תוספת העובדים, לא את מה שהיה קודם, אז אם את צודקת כל מה שצריך לקרות זה שהם יפטרו את התוספת, לא שהם יסגרו את המפעל.

שלום שמחון: המפעל ממילא היה קיים שם.

שלי יחימוביץ': תקרא לעובדים האלה תוספת?

שלי יחימוביץ': תקרא להם איך שאתה רוצה, אבל מדובר בעובדים ובמשרות.

שלום שמחון: אני מנסה להגיד שהטלת האימה שמפעל של 250 עובדים נסגר בגלל אותה תוספת – אני לא מתחייב שהוא לא יקבל בסוף את אותה תוספת - זו הצגה קיצונית.

שלום שמחון: אני רק אומר שהניסיון להגיד שצריך לפטר את כל 250 העובדים בעבור זה שאותו מפעל קיבל סבסוד עבור התוספת של העובדים, זו הצגה קיצונית.

שלי יחימוביץ': אז בהמשך, כשתענו לי, תגידו לי מה התמונה האמיתית.

משה גפני: תודה.

שלי יחימוביץ': רגע, עוד לא התחלתי.

שלי יחימוביץ': באתי לכאן בכלל בגלל ר מאוד ספציפי, שאי-אפשר להתעלם ממנו.

שלי יחימוביץ': אני אהיה קצרה.

שלי יחימוביץ': אני מרת על פתיחת 22 מרכזי תעסוקה.

שלי יחימוביץ': זה לא בדיוק 22, יש שלושה קיימים – לא אכנס לפרטים, בין 18 ל-22 מרכזי תעסוקה שעומדים לקום.

שלי יחימוביץ': כמובן, אני מברכת על זה, רק הצורה שבה זה נעשה היא מאוד מפוקפקת.

שלי יחימוביץ': מדובר על מיני ויסקונסין.

שלי יחימוביץ': אחרי שהורדנו את ויסקונסין, מקץ חמש שנים קשות רעות – גם לעובדים, גם לא יוצרה ולו משרה אחת, גם כמה חברות פרטיות עשו סיבוב על הגב שלנו והרוויחו 500 מיליון שקלים, שזה הכסף שהועבר לוויסקונסין - אז הכנסת הצליחה לעשות סוף-סוף משהו טוב ולהפיל את התוכנית הזאת.

שלי יחימוביץ': והנה אנחנו רואים שהיא חוזרת אלינו בדלת האחורית, באמצעות מרכזי התעסוקה.

שלי יחימוביץ': כן, אני יודעת שיש הבדלים צורניים רבים.

שלי יחימוביץ': כן, אני יודעת שזה לא בדיוק אותו ר, וכאן לא מדובר בחברות עסקיות אלא בג'וינט.

שלי יחימוביץ': אבל אני שואלת: למה ג'וינט?

שלי יחימוביץ': אתם שמים שם כל כך הרבה כסף, יש לכם המון רצון טוב.

שלי יחימוביץ': יש לכם שירות תעסוקה, למה לא לקחת אותו?

שלי יחימוביץ': לג'וינט יש התמחות במרכזי תעסוקה יותר גדולה מאשר לשירות התעסוקה, שיש לו את כל האתוס המקצועי ואת כל הכלים?

שלי יחימוביץ': הרי מה קורה בסוף?

שלי יחימוביץ': מה קרה בוויסקונסין?

שלי יחימוביץ': הם משכו בכירים משירות התעסוקה שיעבדו אצלם, בסקטור הפרטי במקום בשירות הציבורי.

שלי יחימוביץ': לכם יש את שירות התעסוקה.

שלי יחימוביץ': מילא, היה מצ'ינג.

שלי יחימוביץ': אפילו אין מצ'ינג – הממשלה נותנת 141 מיליון, הג'וינט נותן 47 מיליון.

שלי יחימוביץ': הרי אפילו אם תורידו את החלק של הג'וינט ותיתנו רק את התקצוב הזה לשירות התעסוקה, אנחנו יודעים שהם יעשו את זה יותר טוב.

שלי יחימוביץ': הם לא צריכים ללמוד הכול מחדש, יש להם את הכלים, יש להם את העובדים.

שלי יחימוביץ': למה להפריט את שירות התעסוקה?

שלי יחימוביץ': עכשיו תגידו לי שזאת לא הפרטה, זה בנוסף לשירות התעסוקה.

שלי יחימוביץ': זאת אחת השיטות הקונבנציונליות להפרטה, להקים עוד גוף ליד הגוף הקיים.

שלי יחימוביץ': ככה מפריטים.

שלי יחימוביץ': מה היה הקמת הכלא הפרטי בבאר שבע?

שלי יחימוביץ': תחילת הפרטה של שירות בתי הסוהר.

שלום שמחון: זה לא אותו ר.

שלי יחימוביץ': בדיוק אותו ר – תחילת הפרטה של שירות בתי הסוהר.

שלי יחימוביץ': לכאורה המבנה הממשלתי-המדינתי נשאר, מקימים רק כלא חדש, יפה, בבעלות לב לבייב ואברהם קוזניצקי.

שלי יחימוביץ': לשמחתנו, בג"ץ הציל אותנו מהר הזה, אבל לו זה היה נמשך כל בתי הכלא היו מופרטים.

שלי יחימוביץ': אותו ר כאן.

שלי יחימוביץ': למה להפריט את השירות הציבורי?

שלי יחימוביץ': העובדים שיעבדו בג'וינט הרי יהיו עובדי קבלן ב-22.04 שקלים לשעה, רובם, ואנחנו מוציאים מהמדינה את האחריות שלה לר הכל כך בסיסי, שהוא מציאת תעסוקה.

שלי יחימוביץ': קודם כול, אני לא מתכוונת לוותר.

שלי יחימוביץ': אנחנו גם מתכוונים לפנות לבג"ץ בעניין הזה, אבל אני מבקשת ממך, אדוני השר, לחזור בך מהכוונה הזאת.

שלי יחימוביץ': לעשות בדיוק את מה שאתה מתכנן לעשות, זה ר נפלא, רק לתת את זה לשירות התעסוקה, או לפחות לתת להם צ'אנס.

משה גפני: תודה.

משה גפני: ליבי אפין, מנכ"לית "מטריקס", בבקשה.

ליבי אפין: קודם כול, אני רוצה להודות לתמ"ת.

ליבי אפין: התחלנו לפני שמונה שנים עם 28 נשים.

ליבי אפין: אני, כאישה חרדית שעובדת בחוץ כל השנים - - -

משה גפני: לא שומעים אותך ברור, תקרבי את המיקרופון.

משה גפני: לא שמעו שאת אישה חרדית.

משה גפני: על-פי רוב יש הדרת נשים אצל החרדים, אז רצוי שיירשם בפרוטוקול שאת מנכ"לית הרבה שנים.

משה גפני: את גרה במודיעין עלית.

ליבי אפין: לא, אני גרה בירושלים.

משה גפני: בירושלים, אצל החרדים.

ליבי אפין: גם.

ליבי אפין: אני רוצה להודות לתמ"ת, בגלל שקמנו לפני שמונה שנים, והרעיון היה לקחת את האוכלוסייה החרדית, את הנשים דווקא, כמוני - אני אמריקנית ועבדתי בחוץ כל השנים - ולתת להן הזדמנות, כנשים חרדיות, להשתלב לאט-לאט בעולם החילוני.

ליבי אפין: לפני שמונה שנים זה היה יותר חלום.

ליבי אפין: לא חשבנו שכל כך הרבה נשים יצאו החוצה.

ליבי אפין: התחלנו עם 28 נשים, היום יש לנו ב"מטריקס" 850 נשים.

ליבי אפין: בתור אישה שעובדת בעסקים כל השנים – עבדתי במשרד החוץ לפני שבאתי לנהל ב"מטריקס" - הסיפור של התמ"ת ולעבוד עם הממשלה עושה בעיות לנו ולכל חברות העסקים, שחייבות לעמוד בחוזים.

ליבי אפין: אנחנו עומדים במחויבויות, מבססים על מכרזים, חושבים שנקבל אותם ובסוף לא מקבלים את הכסף בזמן או בכלל לא.

ליבי אפין: כרגע ב-2011 הגשנו מכרז ל-100 משרות, שזה בסך הכול 120 נשים, שרובן כבר עובדות אצלנו אבל אנחנו מחכים לקבל את הסיוע מהממשלה, עדיין מחכים למכרז.

ליבי אפין: ב-2012 אנחנו רוצים להגיש עוד 100 משרות.

ליבי אפין: יש עבודה בחוץ, אבל אם לא נקבל עזרה מהתמ"ת יהיה מאוד קשה להמשיך ולהתמודד מול הלקוחות.

ליבי אפין: אני רוצה להבהיר של"מטריקס" יש גם סניפים באירופה, יש לנו סניף בסין ועכשיו רכשנו חברה גם בארצות-הברית.

ליבי אפין: להשאיר את העבודה בארץ ולהכניס עוד ועוד נשים חרדיות לעבודה, בלי עזרה מהתמ"ת זה פשוט לא ימשיך ו"מטריקס", כחברה עסקית, תמשיך להעביר עבודה גם לחוץ לארץ.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת חנין.

משה גפני: גברת אפין, מה שדיברתי לגבי חרדים זה היה בהומור, לא הכוונתי לשום ר.

משה גפני: אגב, הייתה לך טעות כשאמרת שאנחנו רוצים להשתלב בעולם החילוני.

משה גפני: פשוט לא נכון.

משה גפני: אנחנו לא רוצים להשתלב בעולם החילוני, אנחנו רוצים לעבוד.

משה גפני: אנחנו רוצים שהחילונים ישתלבו בעולם החרדי.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

דב חנין: אני מברך על כל מהלך שיעודד ויחזק תעסוקה ואפשרויות תעסוקה של נשים, של גברים, של נשים חרדיות, של נשים ערביות.

דב חנין: אני בעד המהלכים האלה, אבל אני חייב לומר, אדוני היושב ראש, שאני מאוד מודאג מהתוכנית הקונקרטית הזאת.

דב חנין: אני חושב שהיא תוכנית שבמרכזה מהלך של הפרטה של שירות התעסוקה.

דב חנין: אני חושב שהר הזה הוא חלק - - -

שלום שמחון: איך זה גלש למקום הזה, אני לא יודע.

דב חנין: אני מר על ההיבט של מרכזי התעסוקה.

שלום שמחון: זה לא הדיון של היום.

שלום שמחון: חברת הכנסת יחימוביץ עוסקת בזה תקופה ארוכה והיא העלתה את זה במסגרת הרים, לא כי זה הדיון עצמו.

שלום שמחון: אני אענה לה.

דב חנין: אז תענה גם לי.

משה גפני: , היא העלתה את העניין הזה והוא ישיב.

משה גפני: זה באמת לא נושא הדיון.

משה גפני: הוא נושא חשוב כשלעצמו.

שלי יחימוביץ': למה ש לא יחזק את העניין?

משה גפני: אתה מחזק את ריה.

דב חנין: אני אומר את זה מכיוון שלדעתי הרים משתלבים במהלך כולל.

דב חנין: מרכזי התעסוקה הוא חלק ממהלך שהצד השני שלו זה הייבוש התקציבי של שירות התעסוקה והמערכות של המדינה.

דב חנין: זה ייבוש תקציבי שנמשך הרבה שנים, אגב, לא התחיל בקדנציה שלך, אבל הוא ממשיך.

דב חנין: המערכות של שירות התעסוקה עובדות בעומסים קיצוניים, לא מסוגלות לתת מענה ואז יגידו: הנה, אנחנו מייצרים פה מנגנונים אחרים, מרכזי תעסוקה - - -

משה גפני: חבר הכנסת חנין, אפשרתי לשלי להאריך בעניין הזה.

משה גפני: הנושא חשוב גם לי, הוא נושא חשוב כשלעצמו, אבל זה באמת לא נושא הדיון.

משה גפני: זה נושא מאוד מרכזי בכל המערכת הכלכלית במדינת ישראל.

משה גפני: השר ישיב על זה.

גאלב מג'אדלה: הוא יבוא לדיון.

משה גפני: הוא יבוא לדיון, כן.

משה גפני: אני מזמין את השר כבר מעכשיו לדיון על הנושא הזה.

משה גפני: בבקשה.

דב חנין: אני מקבל את ריו של אדוני, שאדוני יכנס בנושא הזה דיון מיוחד.

משה גפני: אם נתפזר לא נקבל תשובות.

משה גפני: צריך להתמקד.

משה גפני: אתה יודע, עם המשרדים זה לא קל.

דב חנין: אדוני, אני מעלה את הנושא הזה כאן כיוון שלדעתי כל הרים הם חלק מפאזל אחד של מהלך כולל.

דב חנין: אם לא נבין שאנחנו מרים על מהלך שיש לו כמה זוויות וכל אחת מהזוויות משתלבת באיזוהי תמונה כוללת, נחטיא את העניין.

דב חנין: אני לא רוצה להקדים את כל מה שאני רוצה להגיד באותו דיון, אדוני השר, אז אני רק אומר את הרים בכותרת.

דב חנין: אני חושב שהגישה שמייצרת מנגנון חילופי אלטרנטיבי לשירות התעסוקה, במקום לחזק אותו, במקום לתגבר את התקציב שלו, במקום לתגבר את כוח האדם שלו, היא גישה הרסנית ומסוכנת.

דב חנין: תודה.

שלום שמחון: ממש לא מייצרת מנגנון חילופי לשירות התעסוקה.

דב חנין: ממש כן מייצרת.

שלום שמחון: זה שתחזרו על זה כל הזמן זה עוד לא עושה את זה נכון.

דב חנין: זה לגמרי נכון.

משה גפני: אדוני השר, תקבל את הבמה להשיב על זה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: יהודה אלירז, אתה יועץ כלכלי שמייצג כמה חברות שעוסקות בעניין של תעסוקה.

משה גפני: בבקשה.

יהודה אלירז: כבוד היושב ראש, כבוד החברים, באמת במילים ראשונות הייתי רוצה לברך על הדיון הזה.

יהודה אלירז: זה דיון שפותח את השערים לכל המשמעויות ולכל ההיבטים החיוביים.

יהודה אלירז: אני רוצה לברך את משרד התמ"ת על הפעילות המבורכת שהוא עושה בהקשר של פתיחת כשלי שוק בהעסקה של אוכלוסיות מיוחדות.

יהודה אלירז: גם החרדים, גם הערבים וגם האנשים בעלי מוגבלות הן קבוצות אוכלוסיות שלולא אותה פתיחה של אותם כשלי שוק, שקיימים במנגנון של שוק חופשי, הם לא היו מוצאים את מקומם בעולם התעסוקה, נקודה.

יהודה אלירז: אני עוד זוכר אותי יחד עם מיכל צוק, בתפקידה הקודם במשרד האוצר, מנסים לשחרר את כל העכבות בנושא הכשרה ותעסוקה של אוכלוסייה חרדית.

שלום שמחון: החבר יכול להציג את עצמו?

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: שמו יהודה אלירז, הוא יועץ כלכלי, הוא מייצג חברות שעוסקות בעניין הזה שפנו למשרד התמ"ת וקיבלו תשובות שליליות.

משה גפני: לכן אהבתי את זה שהוא אמר שהוא מודה למשרד התמ"ת.

משה גפני: אם אני טועה אז תציג את עצמך אחרת.

יהודה אלירז: לא טעית.

יהודה אלירז: לא הוספת רב, אבל זה בסדר.

משה גפני: הרב יהודה אלירז.

משה גפני: הוא לומד תורה והוא תלמיד חכם.

יהודה אלירז: הייתי רוצה לשים את הדגש ואת הפוקוס על המכרז הנוכחי.

יהודה אלירז: המכרז הנוכחי, התשובות שהתקבלו עליו היו בחלקו ביזריות, בלשון המעטה, וחלקן בעיות של חוסר תקציב.

יהודה אלירז: גופים גדולים מאוד במשק, הכשירו בהכשרה של האנשים הללו, הם השקיעו בתשתיות מתוך הנחת עבודה שהם יקבלו את התשובות החיוביות למכרז הזה.

יהודה אלירז: ככל שהתשובות האלה תקדמנה להגיע במהלך פברואר אנחנו באמת נצליח לייצר סיטואציה שהמסלול הזה ייכנס למומנטום.

יהודה אלירז: והיה – חלילה, זה לא איום – אבל אם התשובות לא יהיו חיוביות המסלול הזה יגיע לעברי פי פחת.

יהודה אלירז: חברות גדולות במשק, שלא מעסיקות רק אוכלוסייה חרדית - חברות ביטוח, בתי תוכנה גדולים, כמו נפט, כמו הפניקס, גופים שמעסיקים אוכלוסיות מעורבות - שכנענו אותם להיכנס למסלולים האלה, של העסקת אוכלוסייה חרדית.

יהודה אלירז: הם נכנסו מתוך הנחת עבודה שהם יזכו במכרז הזה, ולכן אני מברך על התשובה החיובית שאנחנו מקבלים פה, אבל אנחנו רוצים להיות קונקרטיים בעניין ולהיות בסיטואציה שבמהלך פברואר, לאחר הדיון הנוסף, התשובות אכן תתקבלנה.

יהודה אלירז: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, הרשה לי לגעת יותר בשורש הנושא.

ישראל אייכלר: מעבר לצורך של האנשים להתפרנס, שהם צריכים פרנסה והחסימות שיש במשק הישראלי בפני חרדים, ערבים ואוכלוסיות מוגבלות - אגב, הטרמינולוגיה הזאת היא מאוד-מאוד דמוקרטית, שיש אוכלוסיות מיוחדות, אבל זאת המציאות שאנחנו חיים בה – מעבר לחשיבות של משרד התעסוקה לסייע במסלולים האלה, יש גם עניין חברתי כלל-ישראלי בסיוע של משרד התמ"ת לעניין של מסלולי התעסוקה.

ישראל אייכלר: יש עניין חברתי להסיר את עלילת הדמים הזאת – "דמים" במובן הכספי – שהחרדים לא רוצים לעבוד, שהם פרזיטים וטפילים.

ישראל אייכלר: בעיניי, האמירות האלה מסוכנות לעצם קיומה של מדינת ישראל ולעצם דו-קיום בשלום בין האזרחים הערבים, החרדים והאוכלוסיות האחרות.

ישראל אייכלר: לכן הר הזה הוא קריטי ובידיך, אדוני השר, הממשלה נתנה את המדיניות שלה, את התוכניות שלה ואת האמירות שלה, שהיא רוצה לקדם אוכלוסיות מיוחדות בתעסוקה.

ישראל אייכלר: זה הר הקריטי ביותר.

ישראל אייכלר: איך אוהב לומר מישהו?

ישראל אייכלר: יותר מהאיום האירני.

ישראל אייכלר: אני לא אומר שזה יותר מהאיום האירני, אבל זה האיום המרכזי.

ישראל אייכלר: בדרך לפה, אדוני היושב ראש, שמעתי רי הסתה נוראיים בתחנה הצבאית של גלי צה"ל.

ישראל אייכלר: אני שאלתי: זו התחנה של הצבא שאמור להגן על מדינת ישראל מפני מלחמה, כשהוא יוצר מלחמת אזרחים, כשהוא יוצר אווירת הסתה נוראה?

ישראל אייכלר: שיש כאן אוכלוסייה שלא זכאית לדירות, לא זכאית לדיור, כי היא לא רוצה לעבוד?

ישראל אייכלר: כל זה ברדיו.

ישראל אייכלר: אבל השר, משרדו והפקידים שלו עוסקים בפועל ובמעשה.

ישראל אייכלר: חייבים להחזיר לא רק את הכסף מ-2011.

ישראל אייכלר: אני לא יודע למה אני רואה פה כזאת ירידה, שמעתי מהשר ומהמנכ"ל שהייתה בעיה עם האוצר.

שלום שמחון: לא הייתה בעיה עם האוצר, נגמר לנו הכסף.

שלום שמחון: אם היינו מקבלים את התוספת התקציבית בסוף השנה, כפי שתוכנן, גם הבקשות האלו לא היו מחכות לפברואר, הן היו מאושרות כבר.

שלום שמחון: כל מה שאמרנו זה שהתוספת התקציבית עדיין לא התקבלה אבל היא תתקבל.

שלום שמחון: הגענו לסיכום.

ישראל אייכלר: למעשה, מתוך מאות מיליונים שמדינת ישראל משקיעה בתעסוקה בפועל, כשזה יורד לשטח, הגיעו לפה מספרים שאני רואה: 8 מיליון ו-210,000.

ישראל אייכלר: ממש פרוטות יחסית למשימה הכבדה הלאומית שמופקדת בידיכם, לשלב את הציבור של אלפי ורבבות, גם באוכלוסייה הערבית.

ישראל אייכלר: לכן אני מבקש שב-2012 נדע שכל מפעל וכל מי שרוצה לעבוד יקבל את הסיוע, שלא יהיה מצב שחלק כן קיבלו וחלק לא קיבלו.

ישראל אייכלר: אני מאוד מקווה שהקריטריונים לקבלת הסיוע יהיו אנשים שמעסיקים אנשים עם מוגבלויות ואוכלוסיות מיוחדות.

ישראל אייכלר: שוב אני חוזר לסעיף שהתחלתי בו, ואני שמח שהשר תומך בזה – ר שלא עולה כסף, אדוני היושב ראש.

ישראל אייכלר: יש מכרזים ממשלתיים, יש שם ניקוד שנותנים לאנשים שניגשים למכרזים, יש שם כל מיני התניות מה נותן ניקוד.

ישראל אייכלר: העסקת חרדים וערבים לא נותנת שום תוספת ניקוד, ואם זה יהיה יהיו עוד רבבות מקומות עבודה, וזה לא יעלה כסף.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אריה אריאלי, אתה סמנכ"ל חברת "הפניקס"?

אורי אריאל: אני היועץ המשפטי לסמנכ"ל "הפניקס".

אורי אריאל: אנחנו מייצגים דוגמה שמר אלירז הציג כרגע.

אורי אריאל: נענינו ליוזמה הברוכה הזאת ואכן פתחנו קורס מיוחד מיועד לנשים חרדיות כרכזות שירות.

אורי אריאל: הקורס הזה מבחינתנו מאוד מוצלח, נושא את הפירות שלהם אנחנו מייחלים.

אורי אריאל: הקורס הזה עולה לנו כסף רב.

אורי אריאל: ועכשיו אולי הנקודה החשובה ביותר - עשינו זאת בתיאום מלא ומוחלט עם מרכז ההשקעות, רואה חשבון חזי צאיג ליווה אותנו לאורך ציר הזמן הזה, מילאנו אחר כל הדרישות ללא יוצא מן הכלל, וקיבלנו תשובה שלילית.

אורי אריאל: אנחנו מצפים שמישהו יתעשת ונקבל את התשובה הנאותה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מי מקרן אברהם?

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: אני מבקש מכולם בקצרה.

איה בן עמוס: אני מייצגת את יוזמת קרן אברהם, שזו עמותה שמקדמת שוויון ושילוב בין ערבים ויהודים אזרחי ישראל.

איה בן עמוס: מסלולי התעסוקה האלה הם, כמובן, מבורכים וחשובים.

איה בן עמוס: רציתי להגיד מילה דווקא על האוכלוסיות שלא מחפשות עבודה באופן אקטיבי.

איה בן עמוס: חבר הכנסת מג'אדלה דיבר על אבטלת אקדמאים, אני רוצה להתייחס לנשים ערביות לא אקדמאיות, שהכניסה שלהן לשוק העבודה מצריכה איזושהי פעולה פרואקטיבית של גיוס, של הכשרה, של השמה.

איה בן עמוס: יש לנו תוכנית כזאת, שפועלת גם בסיוע של שעות הכשרה מטעם משרד התמ"ת.

איה בן עמוס: במסגרת התוכנית שלנו, של קבוצות נשים ערביות בתעסוקה, יש אחוזי הצלחה של קרוב ל-70% מהנשים שעובדות וממשיכות לעבוד בסיום התוכנית, מה שמראה שנשים ערביות רוצות לצאת לעבודה, יכולות לצאת לעבודה, אבל יש כאן צורך בתוכנית שהיא הרבה יותר רחבה, גם במובן של גיוס אקטיבי ולא רק משרות שנשים מצופות לפנות אליהן, וגם במובן של הסרת חסמים נוספים, כמו בעיות של תחבורה ציבורית, כמו בעיות של מעונות יום.

איה בן עמוס: כלומר איזושהי התייחסות שצריכה להיות מתואמת בין כמה משרדי ממשלה כדי לאפשר לאוכלוסייה - - -

גאלב מג'אדלה: איפה זה מתקיים?

גאלב מג'אדלה: באילו תחומים?

איה בן עמוס: יש חמש קבוצות בצפון: בגליל, בבענה, דיר אל-אסד, עראבה, נחף ומג'ד אל-כרום; ושתי קבוצות שנפתחו השנה בנגב, בלקייה ואבו קרינאת.

גאלב מג'אדלה: באילו תחומים?

איה בן עמוס: אנחנו גם מחברים אותם עם המעסיקים.

איה בן עמוס: בסך הכול אלה עבודות פשוטות יחסית, כי זה מיועד לנשים לא אקדמאיות.

איה בן עמוס: למשל, עכשיו נקלטו 13 נשים במרכז תקשוב, בטלמרקטינג, מענה טלפוני.

איה בן עמוס: יש התעקשות מצידנו שאלה יהיו עובדות בשכר מינימום כי, כפי שאתה בוודאי יודע, יש הרבה מאוד נשים במגזר הערבי שנקלטות במשרות בשכר שלא הולם משרה מלאה.

איה בן עמוס: אחוזי ההצלחה של זה הם מאוד גבוהים, הם עומדים על בין 60% ל-70%, תלוי באיזו קבוצה.

משה גפני: האישה הערבית הממוצעת רוצה לצאת לעבוד?

משה גפני: אני לא כל כך מכיר את זה.

איה בן עמוס: כן.

איה בן עמוס: זה בדיוק מה שאני מנסה להגיד - - -

גאלב מג'אדלה: כן מוחלט.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הרשל קליין, אתה מנהל ארצי של מפת"ח בגו'ינט.

הרשל קליין: מרכזי פיתוח תעסוקת חרדים, מיוזמתו של ג'וינט ישראל, ממשלת ישראל ותב"ת.

הרשל קליין: אני רוצה להתייחס לנושא של מרכזי תעסוקה, ההבדל בין שירות התעסוקה לג'וינט, מכיוון שהג'וינט הוזכר פה.

הרשל קליין: יש לנו שמונה סניפים ברחבי הארץ, 13,000 איש עברו בחמש שנים.

הרשל קליין: אני - בלי אבל - אומר תודה לשר שמחון, למנכ"ל של משרד התמ"ת ולצוות משרדו.

הרשל קליין: מה ששנים ניסינו לעשות בשירות התעסוקה ולא הצלחנו, כי הציבור החרדי לא קיבל מענה בשירות התעסוקה ולא יכול לקבל מענה בשירות התעסוקה - - -

יוסי פרחי: אבל זה לא הנושא.

יוסי פרחי: הנושא הוא ערבים, לא חרדים.

משה גפני: מר פרחי, אתה תקבל רשות דיבור.

משה גפני: כאן מרים הכול.

הרשל קליין: לכן השכילו במשרד התמ"ת, עם הג'וינט ביחד, להקים מרכזי תעסוקה לחרדים.

משה גפני: גם לערבים.

הרשל קליין: אני מר על חרדים, אני מייצג את הצד החרדי בדיון.

משה גפני: זה גם לערבים?

שלום שמחון: זה לא רק לחרדים ולא רק למיעוטים, זה גם למגזר הכללי.

משה גפני: בסדר, אבל בקצרה.

משה גפני: זה לא עיקר הנושא.

הרשל קליין: בתוך המסגרת, כשאנחנו מרים על מסלולי תעסוקה, אחת העכבות הכי גדולות שלנו זה שב-2011 רוב החברות שפנו לתעסוקת חרדים לא קיבלו את התקציב הזה, השיבו להן בשלילה ואנחנו מבקשים לתקן את זה.

משה גפני: סגנית ראש עיריית אשקלון, בקצרה.

סופיה ביילין: מכובדים, חברי הכנסת, אחים ונציגים של כל החברות, אני פונה אליכם בשם ראש העיר שלנו, בני וקנין.

סופיה ביילין: אני רוצה לבקש לקחת בחשבון את המצב שלנו באשקלון היום.

סופיה ביילין: מדובר על מפעל "טלדור" שהולך להיסגר.

סופיה ביילין: אני מאוד תומכת בחברת הכנסת שלי יחימוביץ, שדיברה על ויסקונסין.

משה גפני: אני רק מבקש לא להתרחב להרבה רים.

משה גפני: הנושא הוא לא "טלדור".

משה גפני: התקשרתי אתמול לשר ואמרתי לו שדיברתי עם ראש העיר, ואף על פי שזה לא נושא הדיון אני רואה חשיבות בעניין "טלדור" ומעלים את העניין.

משה גפני: ראש העיר לא הגיע, אני מכבד את זה.

משה גפני: את הסגנית שלו, אני מאפשר לך לומר, אבל בקצרה.

סופיה ביילין: אוקיי.

סופיה ביילין: אני רק התחלתי ואמרת בקצרה.

סופיה ביילין: תוך דקה אסיים.

סופיה ביילין: חוץ מזה שעירנו סבלה מתוכנית ויסקונסין, אנחנו סובלים כל הזמן גם מנפילות טילים ומהרבה רים.

סופיה ביילין: אני מאוד מבקשת לתת חיזוק לעיר אשקלון.

סופיה ביילין: אני רוצה להזכיר, מדובר עכשיו על 250 עובדים.

סופיה ביילין: זה לא רק המספר הזה, זה כפול הנפשות בכל משפחה.

סופיה ביילין: הזכירו את האוכלוסיות המיוחדות - גם חרדים, גם ערבים - אף אחד לא הזכיר עולים חדשים.

סופיה ביילין: פה מדובר על יותר מ-90% יוצאי חבר העמים, מדובר על עולים חדשים.

סופיה ביילין: אם תסתכלו על הסטטיסטיקה תראו שגם האוכלוסייה הזאת נמצאת עם אחוז מובטלים מאוד גבוה.

סופיה ביילין: אני חושבת שצריך לר גם על זה.

סופיה ביילין: אני מבקשת לשמוע גם שני האנשים שלנו, רמי גואטה ואיריס ליבוביץ.

סופיה ביילין: זה חשוב מאוד כדי לקבל את התמונה.

משה גפני: תודה רבה.

סופיה ביילין: אני מאוד מבקשת עוד דקה, דקה לשמוע אותם.

משה גפני: עם כל הכבוד, באמת.

גאלב מג'אדלה: זו לא עיריית אשקלון.

משה גפני: כאן יש כללים אחרים.

משה גפני: כאן כדי לתת רשות דיבור צריך לעבור פריימריס או מועצת גדולי התורה או איזה מנהיג רוסי גדול.

ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, לגבי העולים, מותר לי להגיד משהו?

סופיה ביילין: ביקשתי רק דקה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: דיברת יפה מאוד.

משה גפני: אני לא מחלק פה רשות דיבור ככה.

שלי יחימוביץ': גפני, גם היא נבחרת ציבור.

משה גפני: כל הכבוד.

משה גפני: עם הכבוד, היה מדובר גם שראש העיר יבוא.

איריס ליבוביץ: ראש העיר שלח אותי גם כן, כבוד היושב ראש.

איריס ליבוביץ: אני משמשת כמנהלת אגף לקידום פרויקטים כלכליים בעירייה, מלווה את "טלדור" כל יום והייתי רוצה להגיד כמה מילים.

משה גפני: יהיה זמן אז אאפשר לך, עם כל הכבוד.

משה גפני: העליתי את זה בהתנות, זה לא נושא הדיון, בגלל שהפכתי להיות יושב ראש ועד העובדים של הרבה מפעלים במדינה.

משה גפני: בלאו הכי אחרי זה מצביעים ש"ס, אז מה זה משנה מה אני עושה.

משה גפני: ...

משה גפני: האגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

משה גפני: דקה.

טלי ניר: אנחנו מברכים על המסלול הייחודי וחושבים שצריך להרחיב אותו.

טלי ניר: אבל כשמסתכלים על שוק דורשי העבודה בישראל, שמגיע היום ל-450,000 דורשי עבודה בשנה, מה שהמדינה נותנת בשביל להבטיח את הזכויות שלהם לאופק תעסוקתי, לעבודה, לקיום בכבוד, זה טיפה בים.

טלי ניר: צריך להסתכל על זה ולא להתווכח.

טלי ניר: הסכומים שמרים בהם כל הבוקר הזה הם בסך הכול סכומים מועטים מאוד ומגוחכים יחסית לתקציב.

טלי ניר: הר הזה בא לידי ביטוי בתקציב שירות התעסוקה, שהוא מתחת לכל ביקורת ומאפשר מתן שירות ל-10% בלבד מדורשי העבודה היום; הוא בא לידי ביטוי בהכשרות המקצועיות של משרד התמ"ת ובתקציבים שלהן, שהם מועטים מאוד; וגם בזה, כמו שראינו כאן, שמופיעים ארגונים שנלחמים על פיסות פירורי תקציב בשביל לקדם אוכלוסיות מיוחדות.

טלי ניר: זו לא השקעה אמיתית בזכות הבסיסית של דורשי העבודה לצאת ממעגל העוני.

טלי ניר: לכן אני חושבת שהוועדה צריכה לקיים דיון הרבה יותר רחב בתקציב הכולל שניתן לכלל התוכניות במגזר הזה, כולל דיון מיוחד בנושא של שירות התעסוקה וההכשרות המקצועיות.

טלי ניר: אנחנו קוראים לוועדה לקחת את הנושא הזה לסדר-היום ולעשות עבודה מתמשכת בנושא הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אורלי פרידמן, חברת מייקרוסופט.

משה גפני: דקה.

אורלי פרידמן מרטון: קודם כול, אני חושבת שמסלולי התעסוקה הם מבורכים ללא ספק.

אורלי פרידמן מרטון: רציתי לר על הצד השני, והוא קצת יותר מתמקד בצד של ההכשרה.

אורלי פרידמן מרטון: במשך חמש השנים האחרונות אנחנו משתפים פעולה גם עם שירות התעסוקה וגם עם תב"ת בכל התוכניות הנפלאות לאוכלוסיות המיוחדות.

אורלי פרידמן מרטון: אני יכולה להגיד שבחמש השנים האחרונות כל אחת מהאוכלוסיות האלה, שנמצאות מחוץ למעגל העבודה, עוברת מסלול הכשרה שכולל הרכב גם של תעסוקה או הכשרה, של דרישות טכנולוגיות שדרושות היום בשביל השתלבות ב-90% מהמשרות, וגם כלים של כישורי חיים בשביל להשתלב במעגל עבודה, בוודאי לאוכלוסיות שנמצאות מחוץ למעגל העבודה.

משה גפני: אתם קלטתם עובדים?

אורלי פרידמן מרטון: אני מרת דווקא יותר על הכשרה, כי אני ארגון של 200 עובדים בארץ, אז גם אם הייתי קולטת זו לא הישועה הגדולה.

אורלי פרידמן מרטון: אבל אני יכולה להגיד לך שבחמש השנים האחרונות היינו שותפים להכשרה של למעלה של 8,000 אנשים, עם סדרי גודל של 50% השמה בסוף התהליך.

אורלי פרידמן מרטון: רוב ההכשרות הן קצרות, אבל הן בנויות בצורה מעגלית, שיש בסופה תהליך השמה.

אורלי פרידמן מרטון: כשזה בנוי בצורה כזאת, עם שיתופי פעולה – כמו תב"ת, שירות התעסוקה, ויצ"ו, מייקרוסופט ועמותת תפוח - זה בדרך כלל מניב תוצאות מדהימות וזה חלק אינטגרלי מהדיון שצריך להיות כאן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אברהם יוסטמן, בבקשה.

משה גפני: דקה.

אברהם יוסטמן: אני סמנכ"ל קרן קמ"ח, שעוסקת קרוב לארבע שנים במתן מלגות לימודים לחרדים וחרדיות.

אברהם יוסטמן: הכסף שנתנו עד היום, קרוב ל-50 מיליון שקלים, בא ברובו מהמגזר הפרטי, אפרופו ריה של הגברת יחימוביץ.

אברהם יוסטמן: המצ'ינג מהממשלה הוא בין 15% ל-20% - לא מספיק ולא מספק.

אברהם יוסטמן: אבל מעבר לשאלה האקטואלית שנדונה היום בכל מיני מקומות, איפה הכסף, שבזה אנחנו סומכים על היושב ראש, שכפי שראינו עושה את העבודה מצוין עבורנו, אני רוצה לר על זה שאנחנו שולחים אלפי אנשים שלומדים במקומות עבודה ברמה גבוהה מאוד.

אברהם יוסטמן: אני מר על זה שבשבוע שעבר, למשל, נחתם הסכם בין מכון לומדה, שהוא מכון חרדי שממוקם על גבול מאה שערים, לבין רשת אורט ליצירת שלוש קבוצות של הנדסאים תוכנה, חשמל ואלקטרוניקה.

אברהם יוסטמן: מה שמדיר שינה מעינינו זו שאלה פשוטה מאוד: מה הם יעשו בסופו של ר והיכן הם ייקלטו?

אברהם יוסטמן: מעבר לאפשרויות התקציביות, אנחנו חושבים שדרושה כאן אמירה החלטית של הממשלה, של העומדים בראש, של שריה וכל מי שמעוניין לעזור - שוק התעסוקה חייב לקלוט את העובדים החרדים.

אברהם יוסטמן: מנכ"ל בזק צריך לדעת שבמשימות השנתיות שלו יש לו צורך להעלות את אחוז החרדים המועסקים במתקניו בכמה אחוזים מכובדים, ולא שנקבל במענה לשאלה ששלחנו לשם אפס פסיק משהו אחוז של חרדים שמועסקים שם.

משה גפני: גם אתם שואלים כמה חרדים יש שם?

משה גפני: בגלל שאני שואל כל הזמן.

אברהם יוסטמן: אנחנו כל הזמן שואלים כדי לדעת אם אנחנו עושים את הר הנכון ואם אנחנו לא זורים את כספנו לשווא.

משה גפני: לא יאומן איזו צביעות יש במדינה הזאת.

משה גפני: תודה לך.

משה גפני: ארגון נעמ"ת, עורכת הדין אורלי ביטי.

משה גפני: יש לך דקה.

אורלי ביטי: אני רוצה להשיב לכמה רים שנאמרו כאן בעניין מרכזי התעסוקה.

אורלי ביטי: אני מנהלת תוכנית תעסוקה בנעמ"ת, שמאוד דומה לתוכנית של קרן אברהם, שעוסקת קודם כול באיזושהי פעולה פרואקטיבית, לפני שהאישה הערבייה הופכת להיות דורשת עבודה.

אורלי ביטי: מועסקות אצלנו נשים מהמגזר הכפרי עם 10–12 שנות לימוד.

אורלי ביטי: זו לא אוכלוסייה הכי קלת השמה, כולן לא עבדו בעבר.

אורלי ביטי: יושב מולי מר יוסי פרחי.

אורלי ביטי: התוכנית שלנו מעוצבת בשיתוף פעולה מלא עם הממשלה.

אורלי ביטי: אני לא באה להחליף את שירות התעסוקה, אני לא תופסת את עצמי כך.

אורלי ביטי: אני לא באה להחליף את האגף להכשרה מקצועית של התמ"ת, אני לא תופסת את עצמי כך.

אורלי ביטי: החוויה שלי, הניסיון שלי בעבודה מול רשויות הממשלה, במיוחד שירות התעסוקה, היא יוצאת מן הכלל.

אורלי ביטי: יש הירתמות, לא בירוקרטיה, לא פקידות, לא מענה - מקצועיות, אתוס מפותח, כלים.

אורלי ביטי: התוכנית שלנו היא תוכנית זולה יחסית, אנחנו מגיעים ל-75% השמה ואחזקה במשרה למשך שנה, והעלות היא 6,000 שקלים למשתתפת.

אורלי ביטי: זו תוכנית יחסית זולה, בין השאר, משום שאנחנו משתפים פעולה עם הרשויות המקומיות, עם רשויות הרווחה, עם שירות התעסוקה, עם האגף להכשרה מקצועית – עם כל השירות הציבורי המצוין שיש במדינה הזאת.

אורלי ביטי: אני חושבת שבמקום לחפש המצאה חדשה – תמיד אנחנו מנסים להיות רפורמאטורים - צריך לעבות את זה, כי הם עושים את זה מצוין.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אתי מלר מהג'וינט, בבקשה.

אתי מלר: דבר ראשון, אני רוצה לומר שהכלי הזה מייצר משרות חדשות באופן מובהק.

אתי מלר: זה נאמר פה, ואני רוצה לחזק את הנושא הזה.

משה גפני: הכלי הזה – מה הכוונה?

אתי מלר: הכלי של המרכז להשקעות, שעליו נסוב הדיון.

משה גפני: זאת אומרת, את מברכת את התמ"ת.

אתי מלר: אני מברכת את האופציה הזו של התמ"ת.

אתי מלר: אני מצרה מאוד שבשנה האחרונה היה קשה להפעיל את הכלי הזה, אני מצרה על התקציב הדל שעומד לזכות הכלי הזה.

אתי מלר: מאוד קשה לשכנע חברות, כמו "הפניקס" שדיברו כאן ועוד חברות גדולות במשק שמוכנות לקלוט את החרדים לעסק שלהם בתהליכים בירוקרטיים - - -

משה גפני: יש לך ניסיון בג'וינט.

משה גפני: האם נכונים הסקרים שאנחנו מקבלים כל הזמן, שקשה מאוד לקלוט אוכלוסיות מיוחדות, בעיקר חרדים, אפילו במקומות עבודה פרטיים?

אתי מלר: זה נכון לעובד הראשון או השני, שצריך לעשות איזשהו גשר.

אתי מלר: אני משערת שזה נכון לכלל האוכלוסיות, כמו חרדי וכמו עולה חדש.

אתי מלר: אבל אחרי שיש איזושהי מאסה קטנה מאוד, המעסיק קולט את העובד ה-13, ה-14, ה-30 וה-50 ואין צורך בתיווכים נוספים.

אתי מלר: יושב לשמאלי אשר שטרית, מנהל בפועל של החוק הזה.

אתי מלר: אני בטוחה שהוא ידיד מקצועי של כלל האוכלוסיות שנדונו כאן, בוודאי של האוכלוסייה החרדית שאני מייצגת בשולחן הזה.

אתי מלר: אני חושבת שהשר צריך לתת לו לתפקד.

שלום שמחון: שטרית, אני מפריע לך?

קריאה: הוא צריך כסף, זה הכול.

קריאה: יהיה כסף הכול יהיה בסדר.

משה גפני: שטרית הוא עובד מסור, מצוין.

משה גפני: אם אתי מלר אומרת שהוא עובד מצוין אתם יכולים להתגאות בו.

משה גפני: שיינדי באבד מתמ"ך, את רוצה להגיד משהו?

משה גפני: יותר מדי נשים חרדיות היום.

משה גפני: אני פשוט נותן תשובה להדרת נשים.

גאלב מג'אדלה: כבוד הרב, זה לא מוזמן?

משה גפני: שום דבר לא מוזמן.

משה גפני: האישה הזאת עוסקת שנים רבות בעניין של תעסוקת חרדים.

משה גפני: אתי מלר, כמה זמן את נמצאת בג'וינט?

אתי מלר: שמונה שנים.

משה גפני: שמונה שנים.

משה גפני: מה מוזמן פה?

גאלב מג'אדלה: לא מוזמן.

משה גפני: רק אותה לא יראיינו בתקשורת, יראיינו רק את זו שהסיקריקים הרביצו לה.

משה גפני: שיינדי באבד, בבקשה.

משה גפני: דקה.

שיינדי באבד: בלי המעסיקים בתמונה הזאת לא היינו יכולים לעשות את העבודה שלנו – כולנו, כולל משרד התמ"ת, הג'וינט והעמותות.

שלי יחימוביץ': ברור שצריך מעסיקים בשביל מקומות עבודה.

שיינדי באבד: צריכים לאפשר להם לפתוח את הדלת.

שיינדי באבד: הם פתחו את השערים של התעסוקה בשביל האוכלוסיות האלה, אנחנו צריכים לחזק אותם, בפרט בגשר, עד - כמו שאתי אמרה - שהם תופסים עניין ואחר כך זה רץ.

ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור על השאלה של היושב ראש.

ישראל אייכלר: האם זה נכון שרוב המפעלים במדינת ישראל מסרבים להעסיק חרדים באשר הם חרדים?

שיינדי באבד: קשה לי לדבר בשם כל המעסיקים במדינת ישראל.

שיינדי באבד: אני חושבת שיש לנו עדיין עבודה.

משה גפני: חברי הכנסת שואלים אותך האם יש תופעה כזאת.

שיינדי באבד: יש תופעה שאנחנו חייבים להסביר למה כדאי, איך כדאי ומה לעשות.

משה גפני: לא זאת הייתה השאלה.

משה גפני: מה שאתם עושים, אתם עושים פעולה מבורכת.

משה גפני: השאלה הייתה: אם אתן לא נמצאות או לא נמצאים, האם יש קושי לקלוט אצל מעסיקים פרטיים?

שיינדי באבד: התשובה היא חיובית.

שיינדי באבד: לצערנו, כן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: גברת גנות, בבקשה.

רחלי גנות: אני מייסדת ומנכ"לית של חברת "רייצ'יפ".

רחלי גנות: החברה שלי מעסיקה 60 מהנדסות חרדיות בתחום של פיתוח שבבים, מה שנקרא עולם הסמיקונדקטור.

רחלי גנות: רציתי לדבר על חשיבות התקציבים האלה, מעבר להזדמנות שאנחנו נותנים למהנדסות מאוד מוכשרות למצות את הפוטנציאל שלהן, בדרך כלל חברות כמו שלי, וחברות נוספות שנמצאות כאן, נותנות שירותים שהם מה שנקרא שירותי low cost.

רחלי גנות: השירותים שאנחנו נותנים לחברות בארץ, כמו "אינטל", "סאנדיסק" ועוד חברות נוספות, אלא חברות בין-לאומיות שיש להן סניפים בארץ, ועל זה לא דיברו.

רחלי גנות: החברות האלה זוכות במכרזים מול חברות האם בזכות השירותים שאנחנו נותנים.

רחלי גנות: חברה כמו "אינטל", כדי לזכות בפרויקטים פה בארץ, חייבת לשלב שירותים של low cost בפרויקטים שלה.

רחלי גנות: זאת אומרת, התקציבים האלה לא מסייעים רק לאוכלוסיות הייעודיות, אלא גם לכל המהנדסים שיושבים במת"מ בחיפה, בוגרי טכניון שיכולים לעבוד ב"אינטל", ב"סאנדיסק", שמקבלים פרויקטים בארץ בזכות השירותים שאנחנו נותנים.

גאלב מג'אדלה: החברה שלך בבני ברק?

רחלי גנות: כן.

גאלב מג'אדלה: והמהנדסות הן תושבות בני ברק?

רחלי גנות: תושבות בני ברק והסביבה.

גאלב מג'אדלה: 60 מהנדסים?

משה גפני: אל תעשי עם הראש.

משה גפני: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה היה שר בממשלת ישראל, הוא חבר ועדת כספים מאוד חשוב.

משה גפני: שאל אותך שאלה: האם העובדות במפעל שלכם, הנדסאיות או מהנדסות, האם הן תושבות בני ברק?

משה גפני: חרדיות לא חרדיות – מה הן?

רחלי גנות: יש לנו סעיף בבני ברק של 50 מהנדסות חרדיות מאזור בני ברק ופתחנו השנה סעיף בחיפה עם 10 מהנדסות.

משה גפני: מהנדסות מה?

רחלי גנות: הנדסאיות תוכנה או מהנדסות תוכנה.

משה גפני: אבל מה הן?

משה גפני: זה מה שהוא שאל.

רחלי גנות: נשים חרדיות.

משה גפני: חרדיות, אז תגידו.

משה גפני: מה אתן מתביישות?

משה גפני: זה לא מסתדר עם הכתבות בטלוויזיה, אבל להגיד את האמת.

שלי יחימוביץ': איפה הן למדו הנדסה?

רחלי גנות: בסמינרים.

משה גפני: בסמינרים של "בית יעקב".

משה גפני: זה סוג אחר של חרדים, לא מה שאנחנו מכירים כאן במדינה.

משה גפני: הם באו מהמאדים.

משה גפני: הכתבים של הערוץ הראשון, השני, השלישי והרביעי לא מכירים אותם.

משה גפני: הרב רביץ, בבקשה.

משה גפני: לא נשאר הרבה זמן.

משה גפני: לא ביקשת בהתחלה, אחרת הייתי נותן לך.

יצחק רביץ: אקצר.

יצחק רביץ: אני מדבר מטעם הג'וינט.

יצחק רביץ: חשוב לומר, בעקבות דברים שנאמרו כאן, הג'וינט משקיע מהכסף שלו כמצ'ינג עשרות מיליונים בתוכניות תעסוקה שונות.

יצחק רביץ: זה משפט חשוב שייאמר לפרוטוקול – בתוכניות שונות, גם באקדמיה וגם במרכזי תעסוקה.

יצחק רביץ: הוא מביא גם את המומחיות שלו, מעבר לכסף.

יצחק רביץ: בגלל המומחיות של הג'וינט הגענו לאן שהגענו, גם בתעסוקת חרדים וגם בתעסוקת ערבים ועולים חדשים.

יצחק רביץ: דבר נוסף, בעקבות השאלה ששאלת קודם, אני חבר בצוות מצומצם בנציבות שירות המדינה, שכבר שנה גוררים רגליים.

יצחק רביץ: מנסים לחשוב איך להכניס לשירות המדינה חרדים, מתוך 60,000 עובדי מדינה.

יצחק רביץ: בפגישה האחרונה שהייתה לנו עם הנציב עלה על השולחן החוק שאתה הגשת, ושאלתי את הנציב: אדוני הנכבד, למה ועדת השרים גלגלה את זה מכל המדרגות?

משה גפני: אז הוא אמר לך: בגלל שאנחנו צבועים?

משה גפני: הוא לא אמר לך.

יצחק רביץ: אגיד לך אחר כך.

משה גפני: אתה לא צריך להגיד לי.

משה גפני: אני תיכף אגיד את זה בקול.

יצחק רביץ: אבל אני חושב שחייבים להעלות את זה על סדר היום, כי מתוך 60,000 עובדי מדינה היה מצופה שיהיו לפחות 6,000 עובדים חרדים ואנחנו מדברים בקושי על חצי אחוז.

שלי יחימוביץ': זה לא מדויק.

שלי יחימוביץ': זה צריך להיות ביחס דומה לשיעורי התעסוקה של החרדים באוכלוסייה.

יצחק רביץ: אבל אנחנו מדברים על פחות מחצי אחוז עובדים חרדים.

שלי יחימוביץ': אז זה באמת לא בסדר.

משה גפני: שלי, הכל צביעות, זה פשוט לא יאומן.

משה גפני: הייתי צריך להילחם פה שש שנים על תיקון החוק על יועצות המס החרדיות.

משה גפני: אברהם פורז היה שר מטעם שינוי, הוא אמר: זה מקצוע פרופסיונאלי.

משה גפני: הוא אמר שצריך לאשר לחרדיות, למה לא?

משה גפני: הרי הן צריכות לעבור את הבחינות.

שלי יחימוביץ': אולי צריך לחוקק חוק לייצוג הולם.

משה גפני: זה מה שהוא עכשיו אמר.

משה גפני: יש חוק שלנו, שר המשפטים אמר בוועדת השרים לחקיקה אמר בוועדת השרים לחקיקה: למה צריך לאשר את זה לחרדים?

משה גפני: מה, החרדים הם אנשים עם מוגבלות?

משה גפני: אז אמרתי במליאת הכנסת: כן, החרדים הם אנשים עם מוגבלות אם הם נותנים כבוד לשר הזה, והחרדים נותנים לו כבוד.

משה גפני: אז הם אנשים עם מוגבלות.

משה גפני: מר פרחי.

ישראל אייכלר: צריך לציין שיש חוק לייצוג הולם לנשים, לבדואים, עכשיו לדרוזים.

משה גפני: כולם יודעים את זה.

משה גפני: רק בשביל מסר היה צריך את החוק.

משה גפני: כולם הצביעו נגד.

ישראל אייכלר: רק לחרדים הם מתנגדים בכל תוקף.

ישראל אייכלר: הם כופרים בעצם קיומם של חרדים.

ישראל אייכלר: הם אומרים: אין הגדרה כזאת, חרדים.

ישראל אייכלר: אני זוכר שגולדה מאיר אמרה שאין עם פלסטיני.

משה גפני: אני עובר עם החוק הזה כבר הרבה שנים.

משה גפני: פעם אחת היה של משרד המשפטים בוועדת החוקה.

משה גפני: הוא אמר: אי-אפשר לתת הגדרה לחרדי בגלל שחרדי זה לא דת, לא גזע ולא מין.

משה גפני: אמרתי: מה הבעיה?

משה גפני: לוקחים את הציבור הכי דפוק במדינה, זה חרדי.

משה גפני: לא נתנו לאשר את זה, ועכשיו הם אמרו בוועדת השרים שאין אפליה לרעה של חרדים.

משה גפני: ככה אמר שר המשפטים.

משה גפני: בבקשה, מר פרחי.

גאלב מג'אדלה: אז איך הגעת להיות יושב ראש ועדת הכספים?

ישראל אייכלר: זכות הבחירה עדיין לא נשללה מחרדים.

ישראל אייכלר: כל זמן שיש נציגים ערבים לא מאפשרים שלילת זכות הבחירה מחרדים.

משה גפני: הרב אייכלר, מר פרחי מחכה פה בסבלנות הרבה זמן.

משה גפני: בבקשה.

יוסי פרחי: תודה רבה.

יוסי פרחי: אני חושב שהעיסוק במיעוטים, אנשים עם מוגבלויות וחרדים ברמה הלאומית ועם התמ"ת נכון.

יוסי פרחי: אני חושב שגם הדגשים שהמשרד נותן לעניין הזה נכונים.

יוסי פרחי: כשבאתי לדיון ואמרו לי שזה הנושא, הר הראשון שהבנתי הוא שמשרד התמ"ת אמור לבוא לפה ולהציג יעד לאומי - כמה אנשים הוא רואה שנכנסים לעבודה, ובמספרים שעומדים ביחס ישר לאוכלוסייה.

יוסי פרחי: כלומר, זה היה נכון, תוכנית העבודה של התמ"ת, לראות מספר של 30,000–40,000 כיעד של אנשים שהת"ת רוצה להכניס למעגל התעסוקה.

יוסי פרחי: הנגזרת של היעד הזה צריכה להיות כל השאר - גם התקציבים, גם לכמה מפעלים התמ"ת נותן יד ובסוף השנה בוחנים אותם, אם הצליחו או נכשלו, וכמה שטחי מסחר יקומו.

יוסי פרחי: אני לא חושב שההצגה דרך המסלול התקציבי היא הצגה נכונה.

יוסי פרחי: ההצגה צריכה להיות יעד דרך מה שהחברה צריכה, דרך מה שהחרדים והערבים צריכים בהיבט המספרי.

יוסי פרחי: זה ר אחד.

יוסי פרחי: ר שני, אני מאוד מודה לך שאתה הולך לקיים דיון על מרכזי התעסוקה.

יוסי פרחי: ברשותך, אומר רק חצי משפט.

יוסי פרחי: התוכנית שהועברה בממשלה למרכזי תעסוקה היא נכונה, צריך מרכזי תעסוקה.

יוסי פרחי: השיטה הולכת להחליש את המגזר הערבי וליצור אשליה שעשינו משהו – ובזה לא עשינו כלום.

יוסי פרחי: אני רוצה לספר לכם שבן-גוריון, בפעם השניה שחזר לממשלה, בשנת 1959, הר העיקרי והראשון שהוא הציב לעצמו זה לפורר את כל לשכות העבודה שהיו קשורות להסתדרות בערים ולבנות תאגיד ממלכתי חזק ויציב, שמונהג בצורה רצינית, יש לו תורה רצינית ויש לו השפעות.

יוסי פרחי: אתן דוגמה, אתמול קיימתי דיון עם המשטרה, המשטרה הזמינה משירות התעסוקה 1,500 שוטרים.

יוסי פרחי: נפגשתי עם ראש לשכת הגיוס, והיא רוצה ממני 1,500 שוטרים.

יוסי פרחי: ברגע שיש גוף אחד והנהלה אחת אתה יכול להוריד את זה לכל מרכזי התעסוקה וממחר, מיום ראשון בבוקר, כל השירות מתגייס לגייס 1,500 שוטרים.

יוסי פרחי: אבל אם מפצלים את זה ולכל עיר ולכל כפר מרכז תעסוקה משלו, אנחנו הולכים לגרום נזק גדול מאוד לשוק התעסוקה במדינת ישראל.

יוסי פרחי: אני רוצה לומר לך, השר, באמת ומלב אל לב: המהלך הזה, בראייה עתידית של מספר שנים, יגרום נזק גדול מאוד ואולי אז יבוא מושיע, כמו בן-גוריון, ויחדש את זה מחדש.

משה גפני: תודה רבה.

שלום שמחון: מר פרחי, תאמין לי, אם מנכ"ל התמ"ת היה עושה מה שעשית כרגע, הוא לא היה מגיע למשרד.

שלום שמחון: אני אומר לך בגלוי.

משה גפני: עיריית אשקלון, איריס ליבוביץ, משפט אחד.

יוסי פרחי: כבוד השר, אם מישהו היה נועץ בשירות התעסוקה לפני החלטת הממשלה – למרות שיש לך חובת התייעצות לפי סעיף 23 לחוק התעסוקה, ואם אחרי החלטת הממשלה מישהו היה בא ושומע אותי והייתי משמעויות, לא היית צריך להגיד את המשפט שאמרת עכשיו.

שלי יחימוביץ': הייתה החלטת ממשלה בלי להתייעץ עם שירות התעסוקה?

יוסי פרחי: אף אחד לא התייעץ.

יוסי פרחי: זה נעשה במחשכים.

יוסי פרחי: אני והשר שמענו על זה באילת, כשהיינו בסיור.

איריס ליבוביץ: אני מנהלת האגף לקידום פרויקטים כלכליים בעירייה.

איריס ליבוביץ: אני רוצה לבוא עם בשורה לעובדים, וכמו שאני מבינה פה משהו רוחבי לא יהיה ומזה החשש.

איריס ליבוביץ: אני רוצה לעדכן: "טלדור" התחייבו במכרז שלהם ל-150 עובדים לפני כחמש שנים.

איריס ליבוביץ: היום יש קרוב ל-300 עובדים ב"טלדור", והם הגישו בסוף 2010 בקשה לתוספת עובדים, ועל זה לא דנו פה.

איריס ליבוביץ: מאוד חשוב לי, שאם אין פתרון, לפחות את זה לאשר, כי הנושא הוא תלוי תקציב, כמו שדיברתם.

איריס ליבוביץ: אני לא יודעת אם אתם יודעים את המספרים באשקלון.

איריס ליבוביץ: באשקלון יש 4,400 מובטלים, מחציתם הם מוגבלים.

איריס ליבוביץ: כלומר, יש בעיות של הבטחת הכנסה רבות בעיר.

איריס ליבוביץ: אני, כמקדמת תעסוקה, מאוד קשה להביא מפעלים לאור המצב הביטחוני, ולזה צריך לשים לב.

איריס ליבוביץ: מאוד חשוב לי הסיוע ולבוא עם בשורה לעובדים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה.

שלום שמחון: אני צריך לענות על כמה עניינים ואשמח לענות עליהם.

שלום שמחון: אני גם אגע בנושא של מרכזי שירות התעסוקה ובשביתה שהסתיימה הבוקר.

משה גפני: אני רוצה לעשות לך סדר.

משה גפני: נושא הדיון הוא הנושא שלשמו התכנסנו.

משה גפני: אם אתה יכול להתחיל בזה, לתת תשובות למה שכולם יושבים פה מודאגים - מה הולך לבוא בפועל מבחינת הפרויקטים האלה, שהם פרויקטים חשובים גם למדינת ישראל וגם לעובדים.

משה גפני: לאחר מכן יש את הנושא שהצטרף לעניין, הנושא של שירות התעסוקה.

משה גפני: הנושא השלישי הוא אשקלון, אם אפשר לומר משהו, בגלל שהתווספו עובדים.

שלום שמחון: אשקלון ו"בריל".

שלום שמחון: אגיד גם משהו על נעלי "בריל", גם את זה ביקשתם.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: אני רק אבקש, אם תוכל ויהיה לך זמן, להגיש משפט אחד לגבי הנושא של ועדת קדמי, או שהוא יגיד, לגבי הנושא של מחירי המזון.

שלום שמחון: לא, אני לא חושב שזה אפשר, זה גם לא נכון.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: בלאו הכי נצטרך באיזשהו שלב להתכנס.

שלום שמחון: אני פשוט מודע להיקף הפניות אליכם, יש אותן פניות.

משה גפני: בסדר, לשיקולך.

משה גפני: בוא נתחיל בנושא שלשמו התכנסנו.

שלום שמחון: היעדים של הממשלה בשנת 2020 הם לעלות מ-24% תעסוקת נשים במגזר הערבי היום ל-40%; הכוונה שלנו היא לעלות במגזר המיעוטים אצל הגברים מ-67% ל-77% בשנת 2020; הכוונה שלנו בחרדים לעלות בקרב הגברים מ-35% היום ל-65% בשנת 2020; אצל הנשים החרדיות הכוונה היא להשוות להיקף הנשים במגזר היהודי הכללי.

שלום שמחון: אלו המטרות, לשם אנחנו רוצים להגיע בשנת 2020.

שלום שמחון: אנחנו לא מתכוונים, כמובן, שזה יושג רק על-ידי מסלולי תעסוקה.

שלום שמחון: אנחנו מתכוונים שארגז הכלים שעומד לרשותנו יהיה בהיקפים גדולים והוא יקרה גם בייצור של מקומות עבודה על-ידי הסקטור הפרטי, גם על-ידי הסקטור הממשלתי וכמובן, גם על-ידי מסלולים שבהם נעודד אותם בשנים שיבואו.

שלום שמחון: מסלול התעסוקה יהיה אחד מהם, אבל כל מי שחושב שהכוונה של מדינת ישראל היא להעסיק מדי שנה עשרות אלפי אנשים במסלולי תעסוקה ולתמוך באופן קבוע לאורך זמן טועה.

שלום שמחון: זה יקרה בשורה ארוכה של כלים, לצד העובדה שהודענו כאן שהתקציב לשנת 2012 לא יפחת מ-75 מיליון שקלים לגבי האוכלוסיות הייעודיות, ואולי יהיה אף גדול מזה.

שלום שמחון: זה תוצאה של עבודה משותפת עם ועדת הכספים ועם יושב ראש הוועדה.

שלום שמחון: זה הכיוון שלנו, אנחנו נשתדל שזה יהיה יותר.

שלום שמחון: אני גם מניח שכאשר הרים יתגלגלו הנה בהחלט יכול להיות שהוא יגדל מעבר לסכום המסוים הזה.

שלום שמחון: בחודש פברואר, יהודה אלירז, ניתן תשובות לכל אותן בקשות שנמצאות על השולחן של כל החברות שפנו, כולל "הפניקס" וחברות אחרות שפנו כאן, ותהיה תשובה חיובית.

שלום שמחון: לא תימצא חברה שנכנסת למסלול הזה בשנה הבאה שלא נביא כסף מן הגורן ומן היקב.

שלום שמחון: מה שהיה בשנה החולפת לא יחזור על עצמו בשנת 2012, לא משנה איזו שנה היא תהיה.

שלום שמחון: אנחנו נעשה את מרב המאמצים כדי שהרים יקרו.

שלום שמחון: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה פנה בשתי בקשות, אז אני כבר רוצה לענות.

שלום שמחון: אני בהחלט אהיה מוכן לבחון עם שר החינוך מסלול תעסוקה בנושא החינוך לגבי תוספת משרות, שהיא מעבר לגידול הטבעי, למשרות שנועדו לתגבור מערכת החינוך בנושאים שונים, שיבואו מקרב האוכלוסיות המיוחדות.

שלום שמחון: אני אומר את זה לפרוטוקול.

שלום שמחון: אם שר החינוך יגיד שיש לו אלפי מורים או מאות מורים שהוא רוצה לשלב אותם בלימוד ערבית בבתי-ספר - - -

גאלב מג'אדלה: המספר שנתתי הוא של משרד החינוך, לא שלי.

שלום שמחון: בסדר.

שלום שמחון: אני אומר שאני מוכן ללכת לפרויקט.

שלום שמחון: הבקשה שלך הייתה הראשונה, לבחון את האפשרות הזאת.

שלום שמחון: אני אומר שאם שר החינוך ירצה להיכנס למסלול מהסוג הזה, לא לגבי כאלו שממילא ייכנסו לתוך המערכת, אלא אם הוא מתכוון לתגבר, לעשות פרויקטים מיוחדים - אני מוכן ללכת אתו לטובת הנושא.

שלום שמחון: שיבואו גם מקרב המיעוטים, גם מקרב החרדים, והלוואי, אם יש גם אנשים עם מוגבלויות שהם עובדי הוראה – אני אשמח.

שלום שמחון: מעבר לזה, נהיה מוכנים לבחון מסלולי תעסוקה נוספים לאקדמאים באוכלוסיות המיוחדות, ככל שיידרש.

שלום שמחון: הר השני, מאחר שהיושב ראש ביקש אתמול את הנושא של "טלדור" ושל מפעל הנעליים - - -

משה גפני: רגע, רק שניה.

משה גפני: הרב פינדרוס, התשובה של השר מספקת אתכם?

יצחק פינדרוס: אם עד פברואר כולם מקבלים תשובות חיוביות.

יצחק פינדרוס: אני לא יכול לבקש שיקבלו מינואר, כי זה בשבת.

שלום שמחון: אדוני סגן ראש העיר, אני גם קצת מופתע.

שלום שמחון: אני רוצה שתדע, ואני משוכנע שאתה יודע, שהקמנו מטה משותף לתעסוקה בעיריית ירושלים, של המשרד ועיריית ירושלים.

יצחק פינדרוס: מכיר.

יצחק פינדרוס: עומדים לצאת למכרז ומכינים מכרז.

יצחק פינדרוס: בינתיים יש חברות שבורחות בכל הארץ, כולל בירושלים.

יצחק פינדרוס: אני מכיר את המכרז של 15 מיליון שקל, עכשיו הולכים להביא מישהו שיבנה את המכרז.

יצחק פינדרוס: אני מכיר את הסיפור הזה.

שלום שמחון: אני מבקש להוסיף את הרים של סגן ראש העיר לפרוטוקול כאילו אני אמרתי אותם.

שלום שמחון: אגב, בירושלים ייפתחו שמונה מרכזי תעסוקה.

שלום שמחון: לגבי "בריל" – אפנה לשר הביטחון ואבקש ממנו לשקול פעם נוספת את הנושא של יבוא נעליים על חשבון הייצור המקומי.

שלום שמחון: עכשיו אני אומר את זה באופן כללי, ככל שמפעל "בריל" ירצה לעבור ולייצר בפריפריה באזור עדיפות נמצא עבורו מסלולים מיוחדים שיאפשרו לו לייצב את עצמו להגיע למקומות חדשים, ככל שהם ירצו.

שלום שמחון: בכל מקרה, מינינו לאחרונה משנה למנכ"ל, ממונה חדש על ענף התעשייה במשרד, ינון אלרואי.

משה גפני: כנראה נקיים על זה דיון.

שלום שמחון: אז אני כבר אומר.

שלום שמחון: אנחנו גם נזמין את "בריל" ונדון אתם על האפשרויות השונות וגם תהיה פניה לשר הביטחון.

שלום שמחון: ינון אלרואי, המשנה למנכ"ל, ירכז עבודה סביב העניין הזה.

שלום שמחון: תנו לנו קצת זמן.

שלום שמחון: לגבי הנושא של "טלדור" – יש כ-700 חברות שנהנות ממסלול תעסוקה, שבשלב כזה או אחר הזמן יסתיים גם עבורן.

שלום שמחון: אני רוצה שנבין מה הן השלכות הרוחב.

שלום שמחון: מפעל "טלדור" זה לא מפעל קטן וצנוע, זה מפעל שמעסיק הרבה מאוד אנשים, כ-3,000 עובדים.

שלום שמחון: זה לא איזה משהו מאוד נקודתי.

שלום שמחון: זו הטבה שניתנה לחמש שנים.

שלום שמחון: אני רק רוצה להצביע, בלי לפגוע בנקודה שנמצאת באשקלון.

שלום שמחון: באשקלון, לפי דעתי, חוץ מהנושא של "טלדור, יש 10–15 חברות שנהנות ממסלול תעסוקה.

איריס ליבוביץ: עוד שתיים.

חזי צייג: נהנו בסך הכול עשר.

שלום שמחון: בסך הכול עשר חברות גדולות.

שלום שמחון: נזמין את החברה לדיון אצלנו, אבל אני רוצה שנדע מה המשמעות של העניין.

שלום שמחון: זה מאות חברות, זה משהו מאוד רוחבי ואני לא בטוח שיהיה אפשר לעמוד בהיקפים מהסוג הזה.

שלום שמחון: בכלל, אדוני היושב, אני יודע שהחברות העסקיות מצאו בך כותל.

שלום שמחון: זה ר חיובי, אבל אשמח לקיים אתך שולחן משותף כדי שתבין מה עושה כל ר.

שלום שמחון: אני לא נגד "פרי גליל", אני רוצה שנדע את זה.

שלום שמחון: אני בעד - - -

משה גפני: אנחנו לא ניתן ל"פרי גליל" להיסגר, זה ר שיסגור את העיר.

שלום שמחון: אני מסכים אתך, אין סיבה ש"פרי גליל" ייסגר.

שלום שמחון: רק אני אומר שיש רים שלא בטוח שצריך לשים אותם על השולחן.

משה גפני: רק ר אחד על העניין הזה, שנדע באיזה מסלולים אנחנו עובדים.

משה גפני: אתה עושה את עבודתך עם אנשי המשרד שלך, ועושים עבודה נאמנה.

משה גפני: אין לי טענות על העניין הזה.

משה גפני: אתם הולכים לפי המסלולים הרגילים, ובאמת, אתה כל הזמן שואל: כמה זמן אתה רוצה שניתן להם?

משה גפני: למשל, ב"פרי הגליל" יש אפשרות להיכנס למסלולים נוספים, גם ב"טלדור".

משה גפני: יש אפשרות להיכנס למסלולים נוספים עם העובדים החדשים שהם קלטו שם.

משה גפני: אנחנו מנסים ליצור חריגות במערך הכללי.

משה גפני: אם אי-אפשר יהיה ליצור את החריגים, אנחנו הולכים למסלול של חקיקה.

שלום שמחון: תן לי רגע.

שלום שמחון: אני לא כזה גיבור בחקיקה, יש חברים בחדר הזה שהם אלופי החקיקה.

שלום שמחון: אני רק רוצה להציע הצעה, שהיא הצעה מבנית.

שלום שמחון: הרי בסוף לא תוכל לתת תשובה חיובית לכל פניה.

משה גפני: נכון.

משה גפני: יש רים שאנחנו לא מביאים.

שלום שמחון: בסופו של יום, גם אני הרי יודע שאם אמרתי לא יפחת מ-75 מיליון שקל, אז באופן פוליטי אתה יכול להביא את זה גם ל-150 מיליון שקל.

שלום שמחון: תאמין לי, אנחנו גם אומרים את זה לאנשי האוצר, שבאיזשהו שלב תבוא הדרישה שלך להגדיל.

שלום שמחון: גם אני יודע להשתמש בך, בדיוק כמו שאתה משתמש בי.

שלום שמחון: לגבי הנושא של החלטות שיש להן החלטות רוחב, בהחלט יכול להיות שיהיה אפשר ליצור מנגנון, והוא הרבה יותר טוב מחקיקה, שאישור חריג של שר האוצר ושר התמ"ת ידרוש את אישור ועדת הכספים.

שלום שמחון: אף אחד מאתנו לא רוצה להסתבך עם מבקר המדינה.

שלום שמחון: לא אתן למישהו משהו שלא מגיע לו.

משה גפני: ברור, גם פה לא רוצים.

שלום שמחון: אבל אם אפשר ליצור מעבר לחקיקה, מבחינתי - - -

גאלב מג'אדלה: בהסכמות.

שלום שמחון: אישור חריג של שר האוצר ושר התמ"ת, שיהיה מנומק ויובא לאישור ועדת הכספים, אני מעדיף אותו על חקיקה.

שלום שמחון: אני כבר אומר לך את זה.

משה גפני: גם אני.

שלום שמחון: אז תעבוד בכיוון הזה, יותר פשוט.

משה גפני: אבל כדי להזיז אנשים, המסלול של חקיקה הוא מסלול שמזיז.

שלום שמחון: אז הנה, נתתי לך הצעה.

משה גפני: אני מקבל אותה.

משה גפני: השר יחזור מחו"ל, אגיד לו את ההצעה שלך ואגיד לו: הנחנו את החוק הזה, אנחנו מבקשים שחרור מחובת הנחה.

משה גפני: לא רוצים ללכת למסלול הזה.

גאלב מג'אדלה: זו הזדמנות שהכנסת והממשלה משלבות ידיים לטובת האזרח.

משה גפני: באמת, אל תיסחף.

משה גפני: הכנסת והממשלה משלבות ידיים?

משה גפני: אגף התקציבים משלב ידיים?

משה גפני: מי משלב פה ידיים?

משה גפני: יש פה כיפופי ידיים, לא שילוב ידיים.

גאלב מג'אדלה: למה אתה פסימי?

שלום שמחון: אני קואופרטיבי, מה אתה רוצה?

משה גפני: אתה כן, קיבלתי את זה.

משה גפני: הוא אמר שהממשלה משלבת ידיים.

משה גפני: אם אתה כל הממשלה, זה בסדר.

גאלב מג'אדלה: מבחינת התעסוקה הוא הממשלה.

גאלב מג'אדלה: יש לו סמכויות, עם כל הכבוד.

משה גפני: הוא לא לבד על המפה.

משה גפני: בלי אגף התקציבים הוא לא יכול לממש.

גאלב מג'אדלה: אבל אם אנחנו עוזרים לו אנחנו יכולים לכופף את אגף התקציבים לטובת האזרח.

משה גפני: אוקיי.

שלום שמחון: אני רוצה להגיע לעניין האחרון, כדי שיושב ראש הכנסת לא יכעס, לא עליך ולא עלי.

שלום שמחון: לגבי הנושא של מרכזי התעסוקה, כפי שהועלה פה על-ידי חברת הכנסת יחימוביץ, והצטרפו אליה גם חברי כנסת אחרים – מרכזי התעסוקה הם לא ויסקונסין 2 ולא תוכנית אורות 4 והם גם לא הפרטה של שירות התעסוקה.

שלום שמחון: אני רוצה שקודם כול נשים את הרים על השולחן.

שלום שמחון: מאחר שגם היועץ המשפטי של הכנסת נדרש לעניין הזה, לפי פניה של חברתי, הוא כתב את הרים באופן - - -

שלי יחימוביץ': לא תמיד הוא צודק.

שלום שמחון: לא אמרתי שהוא צודק.

שלי יחימוביץ': אגב, אם הייתם מתייחסים אליו ברצינות כבר לא היה חוק הסדרים, למשל.

שלום שמחון: אני אענה על זה, ככל שאני יכול.

שלום שמחון: אני רוצה, אדוני היושב, לקרוא את המכתב של היועץ המשפטי.

שלום שמחון: לא אקריא את כל המכתב, רק כמה שורות.

שלום שמחון: "לעניין הפעלתה של התוכנית המדוברת, מרכזי תעסוקה באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים, נראה כי זו אינה עומדת - - -"

משה גפני: שאלתי אותה למה היועץ המשפטי של הכנסת נדרש לעניין.

שלום שמחון: כי שלי פנתה אליו.

שלי יחימוביץ': אני מודה שלא תדרכתי אותו באינטנסיביות כמו שהתמ"ת תדרך אותו.

שלי יחימוביץ': יכול להיות שעשיתי טעות.

משה גפני: לא, לא, הוא יועץ משפטי טוב.

משה גפני: הוא עושה את עבודתו נאמנה.

משה גפני: שאלתי רק למה הוא נדרש לזה והתשובה הייתה שאת פנית אליו.

שלום שמחון: לא אני פניתי אליו, אבל תן לי לקרוא שלוש שורות.

משה גפני: בבקשה, בשמחה רבה.

שלום שמחון: "לעניין הפעלתה של התוכנית באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים, נראה כי זו אינה עומדת בניגוד לחוק שירות התעסוקה, שכן בהתאם לחוק עצמו, הן ביחס להכשרה מקצועית והדרכה בבחירת מקצוע והן ביחס להשמה המחוקק לא נתן בלעדיות לשירות התעסוקה.

שלום שמחון: כך, למשל, החוק מכיר באפשרות שגורמים פרטיים יעסקו בהשמה.

שלום שמחון: אשר לסוגיה העקרונית של גבולות ההפרטה של שירותים ציבוריים, שאף היא עולה בהקשר זה, הרי שמדובר, כמובן, בשאלה שעיקרה בתחום המדיניות ושהכללים המשפטיים המנחים אותה אינם כה חדים וברורים.

שלום שמחון: לאור אופייה הוולונטרי של התוכנית הזו, מרכזי התעסוקה, והיעדר סמכויות כפייה במסגרתה, נראה כי אינה משתייכת לאותם מקרים קיצוניים שבהם ניתן לקבוע משפטית כי מדובר בשירות שלא ניתן לבצעו באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים.

שלום שמחון: נוכח האמור, נראה כי ככלל אין בהפעלתה של הממשלה בעניין הנדון משום חריגה מסמכויות הפעולה המוקנות לה על-פי דין".

יוסי פרחי: הוא לא אמר ששירות התעסוקה לא צריך לעשות את זה.

משה גפני: לא, מר פרחי, רק שניה.

יוסי פרחי: אבל זה לא מה שהוא אמר.

יוסי פרחי: במחילה.

שלום שמחון: אני חושב שאתה חוצה פה גבולות.

שלום שמחון: אתה חוצה כל גבול.

יוסי פרחי: הוא לא אמר שאנחנו לא יכולים לעשות את זה.

שלום שמחון: אני השר שלך, ואתה מתחיל להגזים פה, עם כל הכבוד לך.

משה גפני: מר פרחי, לא להתערב.

משה גפני: אדוני השר, רק הערת אגב.

משה גפני: היועץ המשפטי של הכנסת, לפי דעתי – ואני הרי לא למדתי משפטים - צודק במאה אחוז, אבל הדיון הוא לא דיון משפטי.

משה גפני: הדיון הוא דיון ציבורי.

שלום שמחון: עכשיו אני רוצה לגעת בעניין הציבורי.

שלום שמחון: במה שקשור לעניין הציבורי, מאחר שכבר ברור שמרכזי התעסוקה הם לא חלק מהפעילות של שירות התעסוקה, נפגשתי הבוקר עם אריאל יעקובי, יושב ראש הסתדרות עובדי המדינה ועם חוטובלי, יושב ראש ועד העובדים, והחלטנו במשותף לסיים את השביתה הזאת, מכיוון שמראש לא היה בה צורך.

שלום שמחון: מעולם לא אמרתי שלצד הג'וינט, החברה למתנ"סים, השלון המקומי, עמותות ציבוריות שעוסקות בתחום הזה, גם שירות התעסוקה לא יהיה חלק מהפרויקט הזה.

שלי יחימוביץ': איך הוא יהיה חלק?

שלום שמחון: הוא ישתתף בפרויקט הזה, הוא יקבל נתח שנגדיר אחרי שתהיה המפה הכוללת.

שלום שמחון: זה לא הולך להסתכם ב-22 מרכזי שירות תעסוקה רק במגזר המיעוטים.

שלום שמחון: ייפתחו עשרות בשנה הקרובה, כי מה שמעניין אותי זה להכניס אנשים למעגל התעסוקה.

שלום שמחון: זה לא אנשים שמגיעים לשירות התעסוקה, אין להם על מה לבוא לשם.

שלום שמחון: אם למדינת ישראל, לכאורה, יש שירות תעסוקה, למה הוא היה צריך לחכות לפרויקט הזה?

שלום שמחון: הוא יכול היה לעשות את זה לבד, אף אחד לא הפריע לו.

שלום שמחון: אם שירות התעסוקה רואה חשיבות רבה בהבאת האנשים האלה למעגל העבודה הוא לא היה צריך לחכות להם.

שלום שמחון: הוא היה צריך ללכת לקהילה ולמשוך אותם אליו.

שלום שמחון: אף אחד לא הפריע לו מעולם, מעולם לא הייתה אלי פניה של שירות התעסוקה שאומרת לי: אנחנו רוצים להרחיב ולתת שירות יותר רחב לאוכלוסייה וללכת למעגלים נוספים.

שלי יחימוביץ': שלום, זו החלטה מיניסטריאלית, זו לא החלטה של פקיד.

שלום שמחון: שלי, אני באמצע התשובה.

שלום שמחון: הקשבתי קשב רב.

משה גפני: על זה יהיה דיון, זה ר ציבורי.

שלום שמחון: בסוף אני נבחן על פי התוצאה, ואותי מעניין להכניס יותר אנשים שמעולם לא עבדו למעגל העבודה.

שלום שמחון: אני אעשה את זה גם אדרש בעצמי להקים לעצמי מרכז תעסוקה כזה.

שלום שמחון: אף אחד לא יחסום את דרכי בהורדת האבטלה במדינת ישראל והכנסת יותר אנשים למעגל התעסוקה.

שלום שמחון: אעשה את כל מה שנדרש כדי שהר הזה יקרה.

שלום שמחון: ואכן, כמו שאמרתי, סיכמנו הבוקר על הפסקת העיצומים.

שלום שמחון: בעוד חודש, כאשר ייכנס מנכ"ל חדש לשירות התעסוקה, נשב יחד עם הממונה על הרגולציה לתעסוקה, שהממשלה מינתה לפני חודש, עם מיכל צוק, נבחן את הפרישה הארצית שלנו ובהחלט שירות התעסוקה יהיה שותף למהלך הגדול של הכנסת אנשים שמעולם לא עבדו לעולם העבודה.

שלום שמחון: לא מדובר פה, כפי שכתב היועץ המשפטי של הכנסת, במשהו שהוא בכפייה.

שלום שמחון: גם אז שירות התעסוקה יצטרך לבנות את החלק שלו באופן מאוד וולונטרי, בכך שלא תהיה פה כפייה על אף אחד.

שלום שמחון: אין פה שום ר שמכניס אותו לרישומים וכן הלאה.

שלום שמחון: זאת מסגרת נפרדת.

שלום שמחון: זה נכון שהיא תהיה חוץ ממשלתית, זה נכון שהיא תגיע למעגלים מאוד רחבים, כי כולנו צריכים לצמצם את האבטלה במדינת ישראל.

שלום שמחון: אם לא נגיע ליעדים שאמרתי, בשנת 2020 תהיה פה מדינה אחרת, תהיה פה מדינה שיותר אנשים לא יעבדו בה.

שלום שמחון: זאת לא הכוונה של החרדים, אני רואה את זה.

שלום שמחון: הם יוצאים לעבודה בהמונים, הם מתחננים לעבודה.

שלום שמחון: כשהייתה המחאה בשדרות רוטשילד, כשהיו בימים הראשונים אולי 300 איש – עוד לא התחילה המחאה האומה - קיימתי פה בירושלים, בבנייני האומה, יום תעסוקה מרוכז.

שלום שמחון: הגיעו - - -

שלי יחימוביץ': אבל המחאה הייתה נגד ההפרטה.

שלום שמחון: לא, אני מר על המחאה ברוטשילד.

שלי יחימוביץ': כן, כן, נגד ההפרטה.

שלי יחימוביץ': היו הרבה שלטים: "די להפרטה".

שלום שמחון: אני רוצה שנדע, הגיעו 4,400 חרדים לבקש עבודה – הגיעו 2,000 נשים ו-2,400 גברים להתחנן למקום עבודה, לא לבקש.

שלום שמחון: כל מה שהיה לנו להציע זה 600 מקומות עבודה.

שלום שמחון: למה שירות התעסוקה אינו מבקש ממני להפסיק גם את הירידים האלו?

שלום שמחון: איזו סיבה יש?

שלום שמחון: אדוני היושב ראש, אמרתי לך, גם אם צריך לחטוב עצים, אני אתאמץ בעניין העבודה.

שלום שמחון: לא מעניין אותי לא מסגרות ולא שום ר אחר.

שלום שמחון: רוצים לעבוד אצל המיעוטים, רוצים לעבוד אצל החרדים, נעשה את כל מה שנדרש כדי שייצאו לעבודה.

שלום שמחון: לא נתעקש, לא על סמכויות ולא על חברות כזו או אחרת, אלא על העניין עצמו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רבותי, אני רוצה לסכם את הדיון.

משה גפני: אדוני השר, קודם כול אני מודה לך.

משה גפני: אני מודה למנכ"ל, אני מודה למנהל מרכז ההשקעות, לכל המשנים למנכ"ל, למנהל שירות התעסוקה, לאורחים שהשתתפו.

משה גפני: לגבי הנושא של מרכזי התעסוקה – קודם כול, אני מסכים עם היעד.

משה גפני: אמר שר האוצר שזה שהמיעוטים והחרדים לא יוצאים לעבודה זה פיגוע כלכלי.

משה גפני: היעד צריך להיות כפי שאמרת.

משה גפני: אם היו קבוצות אוכלוסייה אומרות שהן לא רוצות לצאת לעבודה - זה דיון אחר.

משה גפני: אנחנו יודעים שהצגת הרים כפי שמוצגת בחוץ איננה נכונה.

משה גפני: אנחנו יודעים שיש המונים שרוצים לצאת לעבודה.

משה גפני: אני לא ידעתי כל כך על המגזר הערבי, גם במגזר הערבי.

משה גפני: אבל על החרדים אני יודע, אני מקבל את הפניות כל הזמן.

משה גפני: אני ככה לא מקשיב לתקשורת, כשאני נוסע אני שומע ברדיו על הפרזיטים שלא רוצים לעבוד.

משה גפני: רוצים לעבוד.

משה גפני: אני לא מר על מי שתורתו אומנותו, שמציל את עם ישראל.

משה גפני: אבל אלה שלא לומדים תורה רוצים לעבוד, וזה הרוב.

משה גפני: נשים רוצות לעבוד, גברים רוצים לעבוד.

משה גפני: אני מברך אותך על היעד.

משה גפני: בתוך היעד הזה, של מרכזי התעסוקה, צריך לקיים דיון יותר חברי, יותר ידידותי.

משה גפני: דיבר אתי יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, הוא רוצה לקיים דיון משותף של שתי הוועדות.

משה גפני: יכול להיות שנקיים את הדיון הזה.

משה גפני: נעשה את זה בהירות.

משה גפני: בכל אופן, הייתה שיחה בין חבר הכנסת חיים כץ לביני בעניין הזה, אנחנו רוצים שזה יהיה ידידותי ושזה יהיה נורמלי.

משה גפני: אני מסכים אתך לחלוטין על היעד, היעד הוא יעד לאומי ממדרגה ראשונה.

משה גפני: לצערי, הממשלה מתנהגת בצביעות, מכיוון שאם זה היה היעד וזה באמת היה פיגוע כלכלי היו משקיעים בזה.

משה גפני: הרי אנשים עומדים בתור, זה היה גם מעלה את הנושא של התעסוקה, היה מעלה הנושא של הבאת מפעלים לכאן.

משה גפני: דיברו אתי המנכ"לים של משרד האוצר – כבר לא מנכ"ל אחד - אמרו לי שמות מאיפה להביא מפעלים עתירי עובדים.

משה גפני: מה עשו עם זה?

משה גפני: קיצצו ב-2011 40 מיליון שקל, זה מה שעשו.

משה גפני: אני שמח שאנחנו הולכים למסלול חדש.

משה גפני: לגבי "טלדור" ולגבי "פרי הגליל" אר אתך.

משה גפני: אבקש פגישה, נצטרך למצוא פתרונות מכיוון שיש רים שהם לא נמצאים במסלול הרגיל.

שלום שמחון: אני לא יכול לבקש כסף רטרואקטיבי.

שלום שמחון: אתה מבין את זה.

משה גפני: בסדר, אבל היית יכול להכניס את "פרי הגליל" למסלול תעסוקה.

משה גפני: בסדר, אני לא נכנס לפרטים עכשיו, כבר אין זמן.

משה גפני: אתה לא חולק עלי בעניין הזה שצריך לנסות למצוא פתרונות נקודתיים בלי להגיע למבקר המדינה, בגלל שאף אחד מאתנו לא רוצה להגיע לשם.

משה גפני: אבל אנחנו רוצים לעשות מסלולים - - -

שלום שמחון: אמרו פה ששר התמ"ת הקודם הבטיח.

שלום שמחון: אז אני אומר לך שעוד לא גמרתי את ההבטחות מהתקופה של אלי ישי.

שלום שמחון: לוקח זמן.

משה גפני: על כל פנים, לגבי הנושא העיקרי שלמענו התכנסו, אני מברך על האמירה שלך, של המנכ"ל ושל חזי שפברואר - ואני מבקש שזה יהיה בתחילת פברואר – אנשים יקבלו חיוביות מכיוון שפרויקטים תלויים בעניין, גם פרויקטים שיכולים ללכת לאיבוד.

משה גפני: אם זה לא יהיה מהר זה יכול להיות מעוות שלא יוכל לתקון, שכבר לא יהיה פתרון לעניין הזה.

משה גפני: לכן יש חשיבות רבה שתיקחו - גם שטרית, גם חזי וגם המנכ"ל וגם מיכל - את הר הזה באופן מהיר.

משה גפני: הרי הם לא אשמים, האנשים רוצים לעבוד, נשים רוצות לעבוד, המפעלים רוצים להיות בעניין, רוצים להפעיל את הפרויקטים האלה.

משה גפני: דחו אותם בגלל מחדל שלנו – אני גם מייצג את הממשלה, אני גם חבר בקואליציה, נכון לרגע זה.

משה גפני: מה אנחנו עונים להם?

משה גפני: אני בא לבית הכנסת, יוצא מהתפילה ובאים אליי הרבה אנשים ואומרים: תגיד לי, בשביל מה אתה בקואליציה?

משה גפני: אני מודה לך אדוני השר.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.