ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 732, 2012-01-30 11:00

יצחק וקנין: צהריים טובים.

יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: על סדר-היום הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – העברת פרטים למפרסם מדריך התקשורת), התשע"ב-2010, של חבר הכנסת אמנון כהן, חבר הכנסת ציון פיניאן, חברת הכנסת קירשנבאום וחברת הכנסת מירי רגב.

יצחק וקנין: יש לנו אורחים בוועדה, תלמידי בית-ספר מקיף י' מראשון-לציון.

יצחק וקנין: גם בוועדה הקודמת שניהלתי היו תלמידים מראשון לציון.

יצחק וקנין: אנחנו מברכים אתכם, ברוכים הבאים לכנסת.

אמנון כהן: "ראשון לציון הנה הינם" – דור ההמשך של עם ישראל.

אמנון כהן: השאיפה היא לשבת לידנו, כן?

יצחק וקנין: את הישיבה הקודמת ניהל חבר הכנסת דוד אזולאי, לא אני.

יצחק וקנין: בישיבה הקודמת נגענו רק בסעיפים 1(א) ו-(ב) שהם ההגדרות של החוק.

יצחק וקנין: אמנון, רצית להגיד משהו.

אמנון כהן: כן.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, תודה.

אמנון כהן: אני מברך אותך על ניהול הדיון היום.

אמנון כהן: אני מאחל הצלחה בפריימריס ליושב-ראש הקבוע של הוועדה.

אמנון כהן: הוא בחור מוכשר, ראוי – ברכה לעם ישראל.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, קודם כל, קצת היסטוריה.

אמנון כהן: הצעת החוק נולדה על מנת להכניס תחרות לשוק בשירות 144 שכפי שציינתי מספר פעמים הוא שירות מצוין לאזרח.

אמנון כהן: הוא שירות אדיב, יעיל.

אמנון כהן: אבל, הוא קצת הרבה יקר.

אמנון כהן: הצעת החוק הזאת נועדה לתת פתח לתחרות בתחום הזה.

אמנון כהן: הצעת החוק שהוגשה על-ידי עברה לפני כשנה וחצי, ובדיון הראשון שהיה כאן ביקשו משרד התקשורת והמשרד לאבטחת מידע פרטים לגבי אופן המידע, איך זה יהיה, כי אנחנו באמת מאוד רגישים לנושא המידע.

אמנון כהן: המידע צריך לזלוג מחברת בזק לחברות אחרות.

אמנון כהן: ואכן, כל משרדי הממשלה עשו במשך שנה שלמה תיאומים על הצעת חוק זו על מנת לתת להסתכל על מכלול כל הדברים האלה.

אמנון כהן: הצעת החוק המונחת על שולחן הוועדה היום היא הצעת החוק שלי שנעשתה בשיתוף הממשלה ובתיאום איתם.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: מה שקרה הוא שבדרך הוכנס פה איזשהו סעיף שדיבר על זה שכדי להגביר את התחרות צריך להוריד את המספר 144 עצמו.

אמנון כהן: כוונתי לא היתה להוריד את המספר הזה כי אמרתי שייכנסו שחקנים חדשים.

אמנון כהן: אבל, שכנעו אותי - - -

יצחק וקנין: מי שכנע אותך?

יצחק וקנין: מי הביא את העצה הזאת לעולם?

אמנון כהן: משרד התקשורת אומר כי הוא רגולאטור.

אמנון כהן: אדוני, רגע.

אמנון כהן: אני אגע בכל הנקודות.

אמנון כהן: הם אומרים: אם לא ניקח לא תהיה תחרות אמיתית.

אמנון כהן: אחר כך גיליתי שעוד גופים שיכולים להיכנס לתחום הזה.

אמנון כהן: אמרו שאם לא נוריד את זה אז לא תהיה תחרות.

אמנון כהן: אבל, אני אומר שאחד שהשקיע כל כך הרבה שנים במותג מסוים, לא כדאי לנגוע, כי אני לא יודע אם הגוף השני או השלישי או הרביעי שיבואו ייתנו את אותו השירות באותה איכות.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני מתלבט עם עצמי.

אמנון כהן: אבל, נעשתה פה עבודה טובה.

אמנון כהן: אני מציע לאדוני היושב-ראש, שאנחנו לקריאה ראשונה נביא את הצעת החוק הזאת המונחת היום על שולחן הוועדה בלי שינויים בכלל.

אמנון כהן: לכן, אני ביקשתי רביזיה בפעם הקודמת כי היה לי פה עוד מרכיב שבזק רצו להכניס פה, ואני מתלבט גם בזה.

אמנון כהן: לכן, אני מבקש להעביר לקריאה ראשונה את מה שמונח על שולחן הוועדה.

אמנון כהן: אני לוקח על עצמי, ואני מבקש גם מיושב-ראש הוועדה, אני רוצה לבחון לקראת הקריאה השנייה ושלישית את הסוגיה הזאת של לקיחת המספר 144, והאם זה לא ייפגע בסוף בציבור, כי בסוף לא יהיה לא זה ולא זה ולא זה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, בתיאום עם הממשלה תוך כדי הדיונים יתגלו עוד כמה דברים, ואני ארצה להביא שינויים נוספים להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: בוודאי שנעשה את זה בתיאומים עם משרדי הממשלה השונים: משרד התקשורת, משרד המשפטים.

אמנון כהן: אנחנו נבחן לרוחב את כל הסוגיה.

אמנון כהן: אדוני, כרגע הגענו לשני הסעיפים האלה.

אמנון כהן: נמשיך את הקריאה ונצביע.

אמנון כהן: אני גם תיאמתי עם בזק שאני יושב איתם.

אמנון כהן: אני לא ממהר במהלך ההכנה לקריאה השנייה והשלישית, אני רוצה להוציא בסוף חוק טוב, ראוי ומידתי שבאמת ייתן מענה מרבי לציבור כך שתהיה לו תחרות בשוק.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים לערוף למישהו את הראש.

אמנון כהן: לא זו היתה המטרה.

אמנון כהן: לכן, בואו נתקדם עם זה, ולאחר הקריאה השנייה והשלישית - - -

יצחק וקנין: אני מודה לחבר הכנסת אמנון כהן.

יצחק וקנין: אני אומר מראש על מנת שלא ייווצר מצב שאנחנו אומרים שאנחנו אכן רוצים להעביר את זה בקריאה ראשונה.

יצחק וקנין: אבל, יכול להיות שייווצר פה מצב שיטענו טענה שיש פה נושאים חדשים.

אמנון כהן: לא, לכן אני אומר: לא יטענו.

יצחק וקנין: לא יטענו.

אמנון כהן: לא יטענו, לא יטענו.

אמנון כהן: אני גם אתאם את זה עם הממשלה ועם המציעים.

יצחק וקנין: אני רוצה לשמוע את עמדת משרד התקשורת על מנת להיכנס לעניין.

יצחק וקנין: אני מבין שאתם תומכים בהצעת החוק הזאת.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו תומכים בהצעת החוק במתכונת שהוגשה לוועדה.

ברוריה מנדלסון: במתכונת הזאת.

יצחק וקנין: מה זה "המתכונת הזאת"?

אמנון כהן: כמו שמונח על שולחן הוועדה.

נתי ביאליסטוק-כהן: כמו שמונח על שולחן הוועדה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני גם אומר כמה מילים לגבי מה שציין חבר הכנסת כהן, וחשוב לי גם שזה יירשם בפרוטוקול.

נתי ביאליסטוק-כהן: משרד התקשורת לא צריך הצעת חוק כדי לקחת מבזק את המספר 144.

נתי ביאליסטוק-כהן: הסמכות המלאה של שר התקשורת דרך תוכנית המספור הלאומית, להחליט על מספרים כפי שהוא רואה לנכון.

נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, את המספר 144 אפשר לקחת לבזק בהחלטה מחר.

נתי ביאליסטוק-כהן: ההחלטה תיעשה בדרך המינהלית הראויה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אם צריך שימוע יהיה שימוע, ואם לא צריך שימוע לא יהיה שימוע.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, הסמכות נתונה, ולא צריך חקיקה בשביל הדבר הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו בחוק הזה שמנו על עצמנו איזשהו סד.

נתי ביאליסטוק-כהן: באנו ואמרנו: לא ניקח מהם סתם את ה-144, ניקח את ה-144 רק כשבאמת יבוא מישהו ויגיד: אני רוצה גם להקים מוקד.

אמנון כהן: אבל, אם הוא לא מוצלח?

נתי ביאליסטוק-כהן: רגע.

יצחק וקנין: רבותי, אני רוצה להיות מרוכז ממש במה שאתם אומרים.

יצחק וקנין: אני מדבר במלוא הרצינות.

יצחק וקנין: אני מבקש שאף אחד לא יפריע.

נתי ביאליסטוק-כהן: שמנו על עצמנו איזשהו סד שאנחנו אפילו לא חייבים לשים אותו על עצמנו, ובאנו ואמרנו: ניקח את זה מבזק רק אחרי שמישהו יבוא ויבקש, יקבל רישיון.

נתי ביאליסטוק-כהן: ניתן 90 ימים לפני שניקח את המספר מבזק.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה מתוך אמונה שלמה שלנו בנושא הזה שבלא לשים את כל השחקנים בענף הזה של מודיעין - - -.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני מזכיר לחבר הכנסת כהן וגם לאדוני, אתם מדברים על הדבר הזה כמודיעין 144.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא, זה לא מודיעין 144.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה מודיעין למתן מידע לגבי מספרי טלפון של בעלי רישיונות, וכרגע בזק מחזיקה במספר גישה אליו - 144.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, זה כל כך מוטמע ומופנם אצל אנשים שהעוצמה של התחרות תהיה פחותה היה ולא ניתן לכולם את אותו מבנה של מספור מהתחלה.

נתי ביאליסטוק-כהן: בתחום של המספרים בני שלוש ספרות אין לנו אפשרות להרחיב את המספור.

נתי ביאליסטוק-כהן: לכן, אנחנו חייבים לשנות את הצורה של המספר.

לאה ורון: אז מה יהיה המצב לאחר כניסה של מתחרה שיהיה מעוניין להקים מדריך של שירותי מידע על מספרי טלפון?

נתי ביאליסטוק-כהן: הוא יקבל מספר חדש ובזק תקבל מספר חדש.

נתי ביאליסטוק-כהן: הם יהיו כנראה בני ארבע ספרות.

יצחק וקנין: מה הסיבה?

נתי ביאליסטוק-כהן: אם הייתי יכול לתת עוד מספר בן שלוש ספרות אז הייתי נותן לשניהם אולי מספר בן שלוש ספרות.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, אני לא יכול.

נתי ביאליסטוק-כהן: לכן, אני צריך לתת לכולם מספר חדש בן ארבע ספרות.

נתי ביאליסטוק-כהן: מכיוון שאין לנו במאגר מספרים בני שלוש ספרות, אנחנו לא יכולים לחלק כאלה יותר.

נתי ביאליסטוק-כהן: לכן, יהיה איזשהו שינוי וכולם יקבלו מספור חדש.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אומר, יש מאחורי זה גם חשיבה באמת של קידום התחרות.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אזכיר לאדוני שבשנת 96', דומני, נפתח שוק השיחות הבין-לאומיות לתחרות.

נתי ביאליסטוק-כהן: הציבור כל כך היה מופנם בתצורה של חיוג לחו"ל באמצעות ה-00 שהמאבק על החיוג בן שלוש ספרות היה כל כך קשה וחזק שאני לא בטוח שזה נתן תועלת לספקים ולצרכנים.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, היה קשה מאוד, ולקח שנים להרגיל את הציבור לחייג אחרת לחו"ל.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, המספר לא שייך לבזק.

יצחק וקנין: המטרה המרכזית של החוק הזה - - -

אמנון כהן: שתהיה תחרות.

יצחק וקנין: סליחה, אמנון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא לא לבד פה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שים לב מה קורה פה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא פה, אני פה.

יצחק וקנין: אין לי בעיה.

יצחק וקנין: רבותי, תנו לי.

יצחק וקנין: אני יכול לשבת ולשמוע.

יצחק וקנין: זה ייכנס לי מפה, ויצא משם.

יצחק וקנין: קורא את החוק, הלך, נגמר.

יצחק וקנין: אני לא רגיל לזה.

יצחק וקנין: כשאני עושה חוק או שאני נכנס כולי לתוכו, או לא נכנס בכלל.

יצחק וקנין: תאמיני לי, אני לא מדבר סתם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חבר הכנסת וקנין, רציתי להראות לך את אחוות הבוכרים פה.

יצחק וקנין: אני רואה את כולכם.

יצחק וקנין: השם ישמור אתכם, כן ירבו.

יצחק וקנין: יש לי שאלה, המטרה המרכזית של החוק היא להפחית את מה שאנחנו משלמים כרגע.

ברוריה מנדלסון: לפתח תחרות.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מקווים שזה יגרום להפחתת התעריף.

אמנון כהן: כן, זו הדרך.

אמנון כהן: אין דרך אחרת.

יצחק וקנין: זה המטרה המרכזית של החוק.

נתי ביאליסטוק-כהן: הרציונאל היחיד שעומד בפני ההסכמה שלנו לפרטים שמופעים בהצעת החוק הוא אכן זה.

נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, להפחית את חסמי הכניסה לענף הזה, ולעודד באמת תחרות בונה ומהירה של כמה שיותר שחקנים שיוכלו להיכנס לשוק הזה.

יצחק וקנין: אני מבין שהנושא של המידע הטלפוני הוא גם בין בזק לבין חברות הסלולר.

יצחק וקנין: זאת אומרת, אם אני רוצה להשיג היום מספר טלפון סלולרי, אני עושה את זה דרך בזק.

יצחק וקנין: יש פה איזשהו מרווח.

אמנון כהן: יש להם אישור לזה.

יצחק וקנין: ברור, כן.

יצחק וקנין: אבל, גם פה בגין הדבר הזה נגבה כסף.

יצחק וקנין: אני חושב שהכסף שנגבה הוא אפילו יותר גבוה.

אמנון כהן: כן.

אמנון כהן: כשאמרתי שיהיו תוספות להכנה לקריאה שנייה ושלישית, בזה אנחנו הולכים לטפל.

אמנון כהן: אני צריך לבחון את הסוגיה הזאת, זה עלה תוך כדי הדיונים.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, תודה רבה שאתה מסב אל תשומת ליבנו.

אמנון כהן: אבל, אני רוצה לבחון את הסוגיה הזאת דרך הממ"מ, כמה גובים, איך גובים, למה כל כך הרבה גובים מהאזרח.

אמנון כהן: זה הפאן הנוסף שבו צריך לטפל.

אמנון כהן: לקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית נעשה עבודה גם על זה.

יצחק וקנין: אוקיי.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני מבין את הטענה של בזק – אני מבין אותה, אני רק לא יכול לקבל אותה – לאיזשהו סוג של בעלות על המספר הזה היא טענה ש - - -

יצחק וקנין: אם הייתי במקום בזק, הייתי אומר אפילו יותר.

יצחק וקנין: נניח שאני "עלית" היום, ואתה רוצה לקחת לי את המותג שלי.

יצחק וקנין: למה שתיקח לי את "עלית", או למה שתיקח לי את המותג של "ש"ס"?

נתי ביאליסטוק-כהן: אדוני, פה לא מדובר במותג "עלית" או במותג אחר, מדובר פה במספר שהוא רכוש של המדינה.

יצחק וקנין: אולי אני הקצנתי כשאמרתי מותג.

יצחק וקנין: אבל, בכל זאת זה - - -

ברוריה מנדלסון: ניסו לרשום סימן רשום על המספר הזה וזה נדחה.

יצחק וקנין: ברור שזה לא קניין.

נתי ביאליסטוק-כהן: בדיוק.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אקצין את הדוגמה.

נתי ביאליסטוק-כהן: למה הדבר דומה?

נתי ביאליסטוק-כהן: לכך שהשכרת למישהו את הדירה שלך, והוא עשה בה עסק.

נתי ביאליסטוק-כהן: בכרטיסי הביקור הוא שלח את הכתובת שלו.

נתי ביאליסטוק-כהן: נגמר הסכם השכירות, והוא אומר לך: אדוני, אתה לא יכול לפנות אותי מהכתובת הזאת כי היא כבר חלק מהמותג שלי, כי קראתי לעסק שלי "דיזנגוף 99".

נתי ביאליסטוק-כהן: זה בדיוק הדבר.

יצחק וקנין: רבותי, היועץ המשפטי רוצה להעיר הערה קצרה.

יצחק וקנין: אני תיכף אאפשר לכם.

איתי עצמון: הערה קצרה, רק להסב שוב את תשומת הלב לכך שהגדרת "שירות מודיעין" שאושרה בדיון הקודם אינה מחייבת בהכרח מתן שירות באמצעות הטלפון, יש עוד דרכים.

איתי עצמון: כלומר, למרות שהדיון כאן מתמקד במתן שירות באמצעות הטלפון יש עוד דרכים שיהיו אפשריות בהתאם לחוק המוצע לתת את אותו שירות מודיעין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, האם אני יכולה לומר כמה מילים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת לצאת.

יצחק וקנין: ודאי.

יצחק וקנין: יש פה שלושה בוכרים, זה לא סתם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו הבנת למה התכוונתי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא שמעתי את ההסבר שלך מההתחלה, אבל יש לי כמה שאלות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לצערי, אני לא אשמע את כל התשובות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה הראשונה, האם כשבזק התמודדו במכרז, בין היתר, 144 - - -

נתי ביאליסטוק-כהן: לא היה מכרז.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהם קיבלו רישיון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהם רכשו את בזק, האם, בין היתר, בבזק היה גם 144 כחלק מהגוף שנרכש?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני כמובן מניחה שבדוחות הרווח וההפסד בבזק, ל-144 היה משמעות לא קטנה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראשית, אני רוצה לדעת האם הם היו כחלק מהרכישה, וכ-144?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: להבדיל ממה שאתה אומר וממה שאומר היועץ המשפטי שאין פה קניין, אני חושבת ש-144 זה כן מותג.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה השנייה, מישהו פה זרק שאפשר לקבל היום מספרים דרך אינטרנט.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך לבוא לגוף שעובד הרבה מאוד הרבה שנים שנותן שירות טוב?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, אני חושבת שזה אחד השירותים הטובים שהיו במדינה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד לפני מהפכת השירות שקרתה פה, נדמה לי ש-144 היו תמיד בסדר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני, אני בעד פתיחת התחרות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, למה צריך בכלל לבוא לגוף קיים, ולומר שכדי לפתוח את התחרות - - -

יצחק וקנין: יוליה, על זה נאמר: "זכרתי לך חסד נעורייך, לכתך אחרי במדבר בארץ לא זרועה".

יצחק וקנין: את זוכרת את ה-144 הזה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה רק מחזק אותי.

יצחק וקנין: כן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שלישית, המחיר שנלקח היום הוא 1.87 שקלים, כשהמחיר מפוקח על-ידי משרד התקשורת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מדוע משרד התקשורת לא אומר: אני אפתח תחרות, אבל אני לא אפגע בבזק?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני כן אגיד לבזק שבמקום 1.85 תיקחו 1.60 שקלים, למשל?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: והדבר האחרון שאני רוצה לשאול - אם אתם מפוקחים, איך עד כה לא שמתם לב שסלקום כמו שידוע לי – וזה לא רק מהתקשורת שקראתי היום, אלא ידעתי את זה לפני – לוקחת 2.5 שקלים על ההודעה למי שמתקשר דרכה לבזק, ומשאירה לעצמה את ההפרש, ומחזירה לבזק?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה משרד התקשורת?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, לא הבנתי בדיוק את הרציונאל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שהחוק הוא מאוד נכון, בעיקר כשג'יגאר שלי עשה את זה.

יצחק וקנין: עושים עלינו את הקופה בכל מחיר.

אמנון כהן: מי זה הג'יגאר הזה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גי'גאר זה אתה.

לאה ורון: מה זה ג'יגאר?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ג'יגאר זה דם מדמי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה, ואני מאוד תומכת בהצעה שלו לפתיחת השוק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, נדמה לי שקצת התחלנו להגזים בזה שאנחנו רוצים דווקא לבוא ולפגוע בכל גוף שמרוויח כסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שזו לא הכוונה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי ארבע שאלות, ואני מבקשת שתענה לי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת לרוץ למסיבת עיתונאים שעושה שאול מופז.

רוברט אילטוב: המילה "ג'יגאר" היא מותג של אמנון כהן, וזכויות היוצרים הן שלו, כך שלא ינסו לקחת את זה כמו 144.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון, אנחנו נעמוד על כך.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני מציע שאת התשובות היא תקרא בפרוטוקול, ושנתקדם.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אשמח לענות.

אמנון כהן: אני מציע שהוא יענה בסוף.

אמנון כהן: היא תקרא בפרוטוקול.

אמנון כהן: היא צריכה ללכת למסיבת עיתונאים, היא תפספס שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לצערי הרב, אני חייבת לצאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אכן אקרא את הפרוטוקול, ואם התשובות שלך לא יספקו אותי, אני לא אירגע.

נתי ביאליסטוק-כהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ, את יודעת שלא קשה להשיג אותי.

יצחק וקנין: רבותי, אני אתן לבזק להתייחס.

יצחק וקנין: שרון, בבקשה.

ון פליישר בן-יהודה: קודם כל, אני רוצה להתייחס שוב למה שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, ולא ברור לי שהיה מספיק נהיר פה לכולם, שלפי הנוסח של הצעת החוק כמו שהיא כרגע, אותו גוף שיקבל את כל הנתונים מכל מפעילי התקשורת ושיקבל רישיון, בכלל לא חייב להקים מוקד מתחרה ל-144, ולמרות זאת כתוב בהצעת החוק שייקחו לבזק את ה-144.

ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת, יכול להיות שבכלל לא תהיה תחרות, אלא בסך-הכול מישהו יקבל את כל הנתונים האלה, את המידע הרגיש הזה, מכל החברות ויקים אתר אינטרנט מתחרה לאתר האינטרנט שמופעל היום, ושהוא בחינם.

ון פליישר בן-יהודה: הוא אתר מצוין, הוא אתר מטוייב מאוד כשזה בעיקר ההשקעה באתר הזה – לטייב את הנתונים בו.

ון פליישר בן-יהודה: כל הסיפור הזה וכל העניין של לקחת לבזק את קוד הגישה 144 יהיה בשביל שמישהו יקים אתר אינטרנט מתחרה.

ון פליישר בן-יהודה: לטעמי, שוק הפרסום באינטרנט בישראל הוא שוק של מיליארד שקל, כשההכנסות של מודיעין האינטרנט הזה הן משהו כמו 20 – 30 מיליון שקל.

ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת, הכנסת דנה פה עכשיו באחוז משוק הפרסום באינטרנט.

ון פליישר בן-יהודה: על זה עושים הצעת חוק בוועדת הכלכלה של הכנסת.

ון פליישר בן-יהודה: לי זה נראה קצת מוזר ותמוה.

ון פליישר בן-יהודה: אם באמת רוצים לעשות תחרות למוקד 144, אז לפחות שבהצעת החוק יהיה כתוב שאותו גוף שיקבל את המידע יהיה חייב להקים מוקד כזה.

ון פליישר בן-יהודה: כרגע הוא ממש לא מחויב להקים מוקד כזה.

ון פליישר בן-יהודה: וגם אם הוא כבר כן יהיה מחויב, בטח אין לו שום אמות מידה לשירות.

ון פליישר בן-יהודה: הוא יכול לשים שם שני מוקדנים שיענו אולי פעם בשעה לשיחה.

ון פליישר בן-יהודה: אין שום התייחסות לדבר הזה.

ון פליישר בן-יהודה: במידה והכנסת באמת רוצה לעשות פה תחרות ובאמת רוצה לקדם דבר כזה אז לפחות שהיא תידרש לעניין הזה שזה יהיה כתוב בהצעת החוק שצריך להקים את זה, ושצריכים להיות תנאים, וזה צריך להיות בשירות ברמה מסוימת וכו'.

ון פליישר בן-יהודה: אני מזכירה שבזק מעסיקה היום כמה מאות עובדים בשירות הזה.

ון פליישר בן-יהודה: עיקר השירות הוא עובדים.

ון פליישר בן-יהודה: השירות הזה מבוסס בעיקר על כוח-אדם שעונה לשיחות האלה, ונותן שירות מאוד אדיב.

ון פליישר בן-יהודה: אני לא צריכה להעיד על זה כי העידו על זה חברי הכנסת פה בשמנו.

יצחק וקנין: אנחנו יכולים להעיד על זה.

ון פליישר בן-יהודה: הדבר הנוסף שחשוב לי להתייחס אליו זה האמירה של יועץ מנכ"ל משרד התקשורת מר ביאליסטוק שמשרד התקשורת סבור שהוא יכול לקחת את ה-144 והוא בכלל לא צריך חקיקה.

ון פליישר בן-יהודה: בניגוד לטענתו של מר ביאליסטוק שלמיטב ידיעתי הוא גם לא משפטן, אנחנו סבורים אחרים.

ון פליישר בן-יהודה: אני לא יודע מאיפה הוא קיבל את הטיעון הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: גם את לא משפטנית.

ון פליישר בן-יהודה: יש לי פה משפטנית שיכולה להסביר את זה בצורה שונה.

נתי ביאליסטוק-כהן: גם לי יש, יותר טובה.

יצחק וקנין: רבותי, לא להתנצח.

יצחק וקנין: אני מבקש לא לעשות מזה מלחמות.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני לא הייתי מציע לבזק להעמיד את השאלה הזאת למבחן.

ון פליישר בן-יהודה: אין לנו שום בעיה להעמיד את זה.

יצחק וקנין: רבותי, תנמיכו את הטונים כי אני לא אתן לזה ללכת לכיוון הזה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אנחנו שמענו את הטיעונים האלה.

אמנון כהן: יש פה טיעונים אמיתיים, ואני שמעתי אותם.

אמנון כהן: אני גם לא מסתיר.

אמנון כהן: אני נפגשתי עם מנכ"ל בזק ושמעתי את הדברים.

אמנון כהן: אני בא פתוח.

אמנון כהן: המטרה שלי היא לגרום לתחרות.

אמנון כהן: אני לא רוצה לפגוע באף אחד.

אמנון כהן: לכן אמרתי שאני עוד צריך לבחון את החקיקה הזאת, לכן זו קריאה ראשונה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להעביר אותה איך שהיא, ולא לשנות.

אמנון כהן: אני מתחייב לשבת עם הגופים ועם משרדי הממשלה למצוא את האיזונים הנכונים והמתאימים כך שבסופו של דבר תהיה תחרות ושהמחיר שמשלם האזרח ירד.

אמנון כהן: זה מה שאנחנו צריכים.

רוברט אילטוב: אני פה שומע על 144, וחשוב שתהיה תחרות.

רוברט אילטוב: אבל, מצד שני, חשוב שגם זכויות הקניין יישמרו.

רוברט אילטוב: יכול לבוא משרד התקשורת ולהגיד: נתנו את זה לשימוש זמני.

רוברט אילטוב: אפשר אז מחר לבוא וגם להגיד: גם את בזק נתנו לשימוש זמני, בואו נלאים אותו.

רוברט אילטוב: זו לא הגישה שמקובלת בשוק חופשי, גישה כזאת לא מקובלת עלינו.

רוברט אילטוב: אני חושב שצריך להתייחס בכובד ראש לסוגיות האלה, לא בגלל שיש שירות טוב או אין שירות טוב, או מאה עובדים פה, או כן עובדים או לא עובדים.

רוברט אילטוב: זה עניין עקרוני - האם אנחנו לוקחים נכסים שאנחנו מכרנו או לא לוקחים את הנכסים?

רוברט אילטוב: זוהי המדיניות.

רוברט אילטוב: ואם זו המדיניות שאנחנו בשוק חופשי, וזו המדיניות של הממשלה, אסור לנו להתנהל בצורה כזאת.

רוברט אילטוב: אם אנחנו רוצים לייצר תחרות, אנחנו צריכים להפעיל מכשור נכון ליצירת התחרות ולא לגזול ממישהו משהו- זה ברמת העיקרון.

רוברט אילטוב: גם אני מבקש להעביר כרגע את הנוסח כפי שהוא.

רוברט אילטוב: אנחנו סיכמנו עם אמנון שעל הסוגיות האלה אנחנו נדבר לעומק, תודה.

יצחק וקנין: רבותי, עוד הערות.

ון פליישר בן-יהודה: אני מבקשת להשלים את הדברים כי לא סיימתי.

ון פליישר בן-יהודה: ככל שמשרד התקשורת סבור שהוא בכל מקרה יכול, אז לא ברור לי למה הוא בכל זאת הכניס את זה להצעת החוק הזאת, ועוד התלבש על הצעת חוק פרטית של חבר כנסת ולא עשה הליך מסודר כמו שמשרד התקשורת יודע לעשות.

ון פליישר בן-יהודה: משרד התקשורת עשה שימוע בנושא הזה של 144.

ון פליישר בן-יהודה: הוא לא סיים את השימוע.

ון פליישר בן-יהודה: ככל שהוא רצה לסיים את השימוע ולקבוע מדיניות אז זה היה צריך להיעשות בדרך הזאת ולא בדרך של השתלבות עם הצעת חוק פרטית של חבר כנסת ולעשות בה שינויים שבכלל המשרד רוצה אותם, ולאו דווקא שינויים שחבר הכנסת רצה אותם, כפי שאני שומעת פה את חבר הכנסת – אני לא יודעת.

יצחק וקנין: האם את רוצה שאני אגיד לך משהו אמיתי לפרוטוקול?

יצחק וקנין: לא פעם השרים באים לחברי הכנסת.

יצחק וקנין: כשהם רואים שהם לא יכולים להעביר משהו בממשלה וכלחץ מסוים, הם נותנים לחבר הכנסת הצעת חוק.

רוברט אילטוב: לא יכול להיות, אין דבר כזה.

לאה ורון: חבר הכנסת אילטוב מתלוצץ.

יצחק וקנין: זה קורה כל שני וחמישי, ואז חבר כנסת מגיש את הצעת החוק.

יצחק וקנין: זה לפרוטוקול, אם את רוצה.

נתי ביאליסטוק-כהן: יעיד חבר הכנסת אמנון כהן שזה לא המקרה.

אמנון כהן: זה לא.

לאה ורון: אם זה לא המקרה, אז בשביל מה הכנסתם את זה להצעת החוק?

ברוריה מנדלסון: במסגרת הצעת החוק שעברה בוועדת שרים, התאמנו אותה למטרה שחשבנו שהיא נכונה.

ברוריה מנדלסון: זה היה בתיאום מלא עם חבר הכנסת.

יצחק וקנין: רבותי, לא התכוונתי בכלל לדבר הזה.

יצחק וקנין: אמרתי את מה שאמרתי כי אני מכיר את הנוהג מה קורה בכנסת.

יצחק וקנין: לא פעם שרים באים, ואני יכול להגיד לכם ששרים מכל ה- - -.

יצחק וקנין: כשישראל כץ או אלי ישי רוצים להעביר משהו, או כששר התקשורת או שר הרווחה רוצים, הם עושים את זה.

יצחק וקנין: אנחנו הזרוע הארוכה שלהם לפעמים כי הם לא יכולים להתקדם בממשלה, ואנחנו אלה שעושים את הדבר.

יצחק וקנין: זה קורה, רבותי.

יצחק וקנין: לא צריך להיבהל ולחזור אחורה.

יצחק וקנין: זו המציאות שאנחנו מכירים.

ון פליישר בן-יהודה: משפט אחרון בהתייחס למה שנאמר פה על-ידי משרד התקשורת.

ון פליישר בן-יהודה: במידה וזאת היתה מדיניות אחידה, בוא נגיד, שמשרד התקשורת נוהג בה ומאמין בה, אז אולי עוד איכשהו היה אפשר לקבל את זה.

ון פליישר בן-יהודה: אבל, הנה, רק לא מזמן נפתח שוק הסלולר לתחרות.

ון פליישר בן-יהודה: קיבלו מפעילי MVNO, רמי לוי קיבל רישיון.

ון פליישר בן-יהודה: לא ראיתי שעלה במוחו של מישהו במשרד התקשורת לבוא לחברת פלאפון ולהגיד לה: חברת פלאפון היקרה, אנחנו לוקחים לך את הקידומות 050 כי אנחנו רוצים עכשיו שרמי לוי ייכנס בתחרות שווה.

ון פליישר בן-יהודה: לטעמי, עם כל הכבוד, יש פה איזשהו רעיון שהוא פעם ראשונה, ועוד במקום שזה הכי לא נדרש, בשוק שבכלל יש בו ירידה.

ון פליישר בן-יהודה: אמרתי בדיון הקודם, ואחזור על זה, שהשירות הזה של מודיעין קולי בטלפון ירד כל שנה ב-10%.

אמנון כהן: לא בגלל השירות הלא טוב.

ון פליישר בן-יהודה: לא, לא.

ון פליישר בן-יהודה: כי פשוט אנשים עוברים להסתכל באינטרנט כי השירות שם הוא חינם.

ון פליישר בן-יהודה: החיוגים למוקד הקולי ירדו בשנים האחרונות ירידה של 10% כל שנה.

ון פליישר בן-יהודה: בשנה האחרונה זה ירד ב-20%.

יצחק וקנין: את צודקת.

יצחק וקנין: יתרה מזאת, יש היום מאגר באייפונים של אין סוף מספרים.

לאה ורון: היום זה הספר טלפונים של כולנו.

יצחק וקנין: זה הספר הטלפונים של כולנו.

יצחק וקנין: לכן, זה באמת הוריד את מה שאת אומרת.

ון פליישר בן-יהודה: יש אפליקציה של אתר האינטרנט אליה אתה יכול להיכנס, ולקבל את המספרים האלה חינם.

יצחק וקנין: שרון, שמענו.

יצחק וקנין: איילת כהן, האם את רוצה להגיד משהו?

איילת כהן מעגן: משפט אחד.

איילת כהן מעגן: לגבי 144 – השירות עשה את המספר, ולא המספר עשה את השירות.

איילת כהן מעגן: זאת אומרת, באותה מידה אפשר היה להקצות לשירות הזה בתחילת הדרך את המספר 888.

איילת כהן מעגן: זה שמישהו חשב על 144, זה לא מה שעשה את השירות, ואני חושבת שזה ברור.

איילת כהן מעגן: אני גם חושבת שברור מכל סקרים ומחקרים שאנחנו כן עשינו, בניגוד לאחרים כאן, שהמותג הזה הוא לפחות סימן מסחר מוכר היטב.

איילת כהן מעגן: הוא לא דומה ל-00, הוא לא דומה לשום קוד גישה אחר משום שמאחורי קוד גישה אחר אין שירות.

איילת כהן מעגן: פה יש מאות אנשים שיושבים ונותנים שירות, כפי שנאמר פה.

איילת כהן מעגן: השירות עשה את המספר, ולא להיפך.

איילת כהן מעגן: לכן, זה קניין של בזק.

יצחק וקנין: תודה.

ברוריה מנדלסון: אני חייבת להגיב לעניין הזה.

ברוריה מנדלסון: המשרד לגמרי לא מקבל את העמדה הזאת.

ברוריה מנדלסון: בתוכנית המספור כתוב במפורש שהמספור מוקצה לשימוש.

ברוריה מנדלסון: זכור לכולם שלפני כמה שנים כל המדינה עברה במספרים הסלולרים לשמונה ספרות, ואף אחד לא בא ואמר: רגע, המספר הוא שלי, יש לי זכות קניין על מספר.

איילת כהן מעגן: כי אין שם שירות.

ברוריה מנדלסון: ככל שתתקבל הצעת החוק ובאמת כשיתקיימו הנסיבות, ככל שהן יתקיימו, ותבוטל ההקצאה של ה-144, אני לא חושבת שנכון להשתמש במונח לגזול את זה מבזק.

ברוריה מנדלסון: בזק קיבלה זכות שימוש במספר, וככל שאנחנו רואים שהתחרות דורשת ביטול המספר על מנת לאפשר לאחרים להיכנס – ושוב, אין גורם אחר שיעשה עכשיו שימוש ב-14, וייהנה מהטיוב של המספר הזה - - -

רוברט אילטוב: אבל, למה לקחת?

ברוריה מנדלסון: גם ב-00 נאלצנו לקחת על מנת לפתוח לתחרות.

רוברט אילטוב: אבל, יש פה השקעה לא מבוטלת של חברה שהיא השקיעה הרבה מאוד.

נתי ביאליסטוק-כהן: בנכס שלי.

ברוריה מנדלסון: של המדינה.

רוברט אילטוב: הנכס שלך?

נתי ביאליסטוק-כהן: כן.

רוברט אילטוב: אז אתה יכול להגיד שבכלל נתת את בזק לזמן - - -

נתי ביאליסטוק-כהן: לא את בזק, את המספר.

רוברט אילטוב: יש מדינות שמלאימות חברות, זה בסדר.

רוברט אילטוב: אתה יכול להגיד: זה שלי, זה היה שלי, מותר לי לקחת.

נתי ביאליסטוק-כהן: חבר הכנסת אילטוב, אם אתה רוצה לשמוע את ההסבר שלי - - -

רוברט אילטוב: לא, הבנתי את ההסבר שלך.

רוברט אילטוב: אני לא צריך לשמוע.

נתי ביאליסטוק-כהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ ביקשה הסבר.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אשמח לענות על השאלות שלה, וגם לענות על מספר נקודות שהעלתה בזק, אם אדוני היושב-ראש יאפשר לי.

יצחק וקנין: התייחסות אחרונה.

נתי ביאליסטוק-כהן: קודם כל, עובדות, כי נאמרו כמה עובדות שהן לא לגמרי מדויקות.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אזכיר לכם שפעם היה מספר 14 לבזק.

נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, הקידומת של מוקד המידע 14.

נתי ביאליסטוק-כהן: יום אחד בא המשרד, ואמר להם: רבותי, לא יותר 14, אלא 144 מעתה.

נתי ביאליסטוק-כהן: זו החלטה שנעשתה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אף אחד לא קם, ואף אחד לא התלונן על העניין הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: פעם היה מספר 155 של השעון הדובר.

נתי ביאליסטוק-כהן: יום אחד בא והמשרד ואמר לה: לא עוד 155, אלא 1455.

נתי ביאליסטוק-כהן: אלה הן עובדות.

נתי ביאליסטוק-כהן: דבר נוסף, פעם לכל חברת סלולר היו שלוש קידומות כפי שאמרה חברתה שרון פליישר: 050, 052, 053, 054, 055, 056, 058.

נתי ביאליסטוק-כהן: על מנת להבטיח התחרות המשרד אמר שהוא מבטל קידומות, ושכל חברה תקבל אך ורק קידומת אחת.

נתי ביאליסטוק-כהן: כמו כן, אני משנה להם את המספר.

נתי ביאליסטוק-כהן: מוסיף עוד ספרה לנושא משיקולים של תחרות.

רוברט אילטוב: תוסיף להם עוד מספר, תוסיף להם עוד 4.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה מה שאני הולך לעשות.

רוברט אילטוב: נו, באמת.

רוברט אילטוב: אבל, זו לא הכוונה שלהם.

נתי ביאליסטוק-כהן: משיקולים של תחרות קבע המשרד שהוא מבטל את הקידומות האלה, והוא לקח אותן בחזרה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו עושים עכשיו שימוע לענף האם להחזיר את המספר 053 לחברה אחרת.

נתי ביאליסטוק-כהן: הקידומות של החיוג השלוש ספרתי של חברות המב"ל, 015 ו-019, ניתנו עכשיו לגורמים חדשים, למרות שבעבר הם היו שייכים לקבוצות אחרות שנמצאות היום עדיין בשוק.

נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, הדבר הזה קיים, והוא מתרחש משיקולים של תחרות.

נתי ביאליסטוק-כהן: מותר לשר בהתאם לתוכנית המספור לפעול בדרכים האלה.

נתי ביאליסטוק-כהן: לשאלת המכר או של בזק – משרד התקשורת לא עסק במכירת בזק, אלא עסק בו משרד האוצר.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, ככל שאני מבין את העניין, החברה נמכרה עם מוקד המידע הטלפוני שברשותה.

נתי ביאליסטוק-כהן: הדבר הזה לא נלקח ממנה.

נתי ביאליסטוק-כהן: הדבר היחיד שנלקח ממנה הוא המספור, כשם שנלקח המספור 057 ו-059, וכפי שהקידומת 07 נלקחה מבזק.

רוברט אילטוב: יש לי שאלת הבהרה, ומותר לי לשאול פה שאלות הבהרה.

רוברט אילטוב: כשאני אזרח פשוט, יש לי מספר טלפון שלי.

רוברט אילטוב: הוא מקובע על שמי גם אם אני עובר לחברה אחרת, וגם אם לא.

רוברט אילטוב: מה ההבדל פה בין חברת בזק שיש לה את המספר, לאזרח אחר?

רוברט אילטוב: זו בדיוק אותה סוגיה, כמו שאתה יכול לעבור מחברה לחברה עם אותו מספר.

יצחק וקנין: הבנתי את הסוגיה.

יצחק וקנין: האם יש לכך תשובה?

נתי ביאליסטוק-כהן: זה מאוד פשוט.

נתי ביאליסטוק-כהן: אין פה מעבר.

נתי ביאליסטוק-כהן: כל לקוח יוכל.

נתי ביאליסטוק-כהן: בזק היא לא לקוח, בזק היא בעל רישיון.

קריאות: זה בדיוק להיפך.

קריאות: האם יש חובות?

נתי ביאליסטוק-כהן: איילת ושרון, זה מאוד מפריע.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני מאוד משתדל באמת לשתוק כשאתן מדברות.

נתי ביאליסטוק-כהן: גם את אורלי.

יצחק וקנין: נא לא להפריע, רבותי.

נתי ביאליסטוק-כהן: אם לחבר הכנסת אילטוב יש מספר טלפון והמשרד מחליט מטעמים כאלה ואחרים להוסיף ספרה למספר שלו, או לשנות טווחי מספור, אין לו מה לומר בעניין הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: כל המפעילים ישנו את מספרי הטלפון, עם כל הצער והכאב בדבר.

נתי ביאליסטוק-כהן: כולם ישנו את טווחי המספור, את הקידומת, או יוסיפו ספרה לפי הנחיות של המשרד על-פי תוכנית המספר.

נתי ביאליסטוק-כהן: גם אף אחד מהמפעילים לא יטען טענות, חוץ מזה שיכאב לו שכל הנושא הזה של הסידור הזה עולה קצת כסף.

נתי ביאליסטוק-כהן: לכן, נושאים שנוגעים בהיבט הזה לתוכנית המספור הם לא זה.

נתי ביאליסטוק-כהן: נכון שהוא יוכל ל- - -

יצחק וקנין: מיצינו את העניין עד תום.

יצחק וקנין: האם רצית להעיר משהו?

איתי עצמון: אני מבין שיש כוונה להשאיר על כנו את הסעיף שמדבר על מספר 144 בהצעת החוק.

אמנון כהן: משאירים כמו שהיה, כמו שהגיע מתוקן.

איתי עצמון: כמובן שנצטרך לבחון לעומק האם באמת יש כאן איזשהן זכויות קניין.

איתי עצמון: כשלעצמי, מהתרשמות מהדברים שנאמרו, וגם בעיון בתוכנית המספור שבה כתוב במפורש שהקצאת המספרים נעשית ללא העברת זכויות קנייניות, אני בכלל לא משוכנע שיש כאן זכות קניינית באותו מספר.

איתי עצמון: אבל, זו סוגיה שנצטרך לבדוק יותר לעומק.

אמנון כהן: בכל מקרה, אנחנו רוצים לדון עוד על זה כי יש פה השקעה, יש פה מיתוג.

איתי עצמון: גם אדם שמקבל זיכיון, למשל, ל"ארומה" או ל"מקדונלדס", האם הוא אחר כך יוכל לטעון שהשם הזה הוא שלו?

דנה נויפלד: התשובה היא לא.

איתי עצמון: התשובה היא לא.

יצחק וקנין: אני לא חושב שזו הנקודה לטעון זכות קניינית בדבר הזה.

יצחק וקנין: אבל, צריך להיות רציונל הגיוני.

נתי ביאליסטוק-כהן: הרציונל היחיד פה הוא הפתיחה לתחרות.

יצחק וקנין: צריך להיות פה רציונאל למה אנחנו רוצים לשנות מ-144 ל-100.

נתי ביאליסטוק-כהן: 444 – סתם.

יצחק וקנין: לא משנה מה.

יצחק וקנין: השאלה היא למה?

יצחק וקנין: אם זה להגביר את התחרות, אני רוצה להגיד לכם שנער הייתי וגם זקנתי, וכבר שמעתי פה דברים.

יצחק וקנין: אני חושב שהשתתפתי כמעט ב-80% מהדיונים ששייכים לתקשורת.

יצחק וקנין: אני בכוונה אומר 80%, ולא יותר.

יצחק וקנין: לא פעם משרד התקשורת בא בכל מיני דברים כהגנת ינוקא ודברים אחרים שהוא עושה אותם מרצונו גם לשמור וגם להיכנס לתחרות.

יצחק וקנין: אבל, לא תמיד התחרות הזאת התבצעה בפועל כפי שאנחנו ציפינו.

יצחק וקנין: כי יכול להיות שאנחנו נוריד את "המותג" במירכאות, אבל לא בטוח שמחר אנחנו נמצא את עצמנו באיזה באמת תחרות.

יצחק וקנין: לפעמים מצאנו את עצמנו בצד השני של הדבר, שיש תיאום של מחירים וכל אחד דואג שיהיה לו נתח יותר גדול.

יצחק וקנין: נמצא את עצמנו בדיוק במקום האחר שאנחנו לא רוצים.

יצחק וקנין: אם המטרה היא להוריד את המחירים שאנחנו משלמים, אני חושב שאפשר לעשות את זה בעוד כמה דרכים.

יצחק וקנין: נראה, נחשוב בחקיקה איך עושים את זה.

יצחק וקנין: הערה אחרונה, אני מתחיל את ההקראה.

רוברט אילטוב: הערה אחרונה במשפט אחד.

רוברט אילטוב: היו לנו עכשיו דיונים על ערוץ 2.

רוברט אילטוב: יש שם את המותג 2, וכל הזיכיון והרישיון.

רוברט אילטוב: בסופו של דבר, גם משרד התקשורת השתכנע שגם צריך לתת זמן, וגם צריך לבדוק, לתת להם זכויות, אחזקה משותפת למשך שנים.

רוברט אילטוב: כמעט עד 2018 הם יכולים להחזיק את זה יחד.

דנה נויפלד: לא, לא בהקשר של ערוץ 2.

רוברט אילטוב: לא חשוב, בחברת החדשות כמותג.

רוברט אילטוב: אני לא רוצה להיכנס לדקויות.

רוברט אילטוב: אנחנו ניכנס כשאנחנו נדון.

רוברט אילטוב: התבקשתי להגיב במשפט, לכן אני לא רוצה להיכנס עכשיו לדקויות.

רוברט אילטוב: אנחנו ניכנס לדקויות ולעומק, ללא ספק, בקריאות השונות.

רוברט אילטוב: אני רק אומר לך שהסוגיות האלה הן מורכבות, וצריך לתת על זה את הדעת.

רוברט אילטוב: משרד התקשורת יודע לעשות את זה.

יצחק וקנין: מי מקריא את הסעיפים?

ברוריה מנדלסון: אני אסביר בכמה מילים.

ברוריה מנדלסון: המטרה – בסעיף 2 לחוק אנחנו אוסרים את הפקת שירות המודיעין ללא קבלת רישיון מאת שר התקשורת.

ברוריה מנדלסון: בהמשך ההוראות, אנחנו קובעים הוראות כיצד יינתן, ולמי יינתן רישיון.

יצחק וקנין: האם יש לך הערות?

איתי עצמון: כן, אני מבקש להעיר.

איתי עצמון: זה יותר הערת טכנית נוסח, אבל אני לא בטוח שצריך באמת לתקן את סעיף 2 שעניינו זכות המדינה וחובת רישוי לגבי שירותי בזק.

איתי עצמון: יכול להיות שיהיה מקום.

איתי עצמון: אנחנו ניוועץ בעניין כמובן עם הממונה על הנוסח בלשכה המשפטית בכנסת האם יש מקום להעביר את זה לסעיף נפרד שיכלול קודם כל את חובת הרישוי, וכל ההוראות לגבי אותו רישיון.

אמנון כהן: בסדר.

יצחק וקנין: מנהלת הוועדה העירה דבר שזכרתי אותו.

יצחק וקנין: באחת הישיבות פה אנחנו ביקשנו שגם חברות הסלולר יקימו את אותו מענה לגבי 144 – מה שקיים.

אמנון כהן: כשהייתי יושב-ראש הוועדה היה פה דיון.

אמנון כהן: יש להם מרכזיות שאף פעם לא פורסמו.

אמנון כהן: באישור מיוחד של הרשות להגבלים העסקיים - - -

יצחק וקנין: הם מעדיפים לעשות את זה ולעשות את הקופה ללא שום השקעה.

אמנון כהן: לא, נתנו להם אישור.

לאה ורון: ניתנה להם סמכות לתת שירותי מודיעין ברישיון?

אמנון כהן: כן, כן.

ברוריה מנדלסון: יש להם חובה, לא סמכות, לתת שירות מודיעין.

נתי ביאליסטוק-כהן: יש להם חובה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, זכותם לעשות את זה באמצעות אחר.

נתי ביאליסטוק-כהן: היום כולם עושים את זה באמצעות בזק.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו מקווים שיהיו גורמים אחרים שיוכלו לתת להם שירות בעתיד.

יצחק וקנין: האם יש הערות לסעיף, רבותי?

יצחק וקנין: אין הערות חוץ מההבהרה של היועץ המשפטי.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 2(ג).

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

לאה ורון: חבר הכנסת אמנון כהן מצביע במקום חבר הכנסת דוד אזולאי.

אמנון כהן: תודה רבה, גברתי המנהלת.

יצחק וקנין: סעיף 3.

ברוריה מנדלסון: סעיף 4 לחוק הוא הסעיף שמקנה לשר התקשורת סמכות להעניק רישיונות.

ברוריה מנדלסון: אנחנו רוצים במסגרת הסעיף הזה להעניק לשר התקשורת סמכות לתת רישיונות למתן שירות מודיעין.

איתי עצמון: גם כאן יכול להיות שאולי אנחנו נשנה לגבי סעיף אחר, סעיף נפרד.

יצחק וקנין: האם יש הערות?

איתי עצמון: אני לא בטוח שכאן בכלל צריך לשקול את זה.

איתי עצמון: אבל, אם הכוונה היא שההוראות שבסעיף 4 יחולו על אותו רישיון, יכול להיות שנצטרך לערוך כמה התאמות.

איתי עצמון: למשל, בסעיף קטן 4(ג) כתוב שבקשה לרישיון תוגש לשר בכתב, ויפורטו בה פרטי פעולות בזק ושירותי בזק.

איתי עצמון: שירות מודיעין איננו שירות בזק, להבנתי.

ברוריה מנדלסון: נכון.

דנה נויפלד: איתי צודק.

דנה נויפלד: אנחנו נבחן אחרי – לא צריך לעשות את זה כרגע – כעניין של נוסח, איפה נכון ליישב את זה, ואז איך להחיל את הסעיפים.

דנה נויפלד: אם אנחנו נשנה את הנוסח, נחיל רק את הסעיפים הרלוונטיים, ענייני נוסח.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אנחנו נסמיך את היועצים המשפטים לגבי ניסוחים, ושיעשו התאמות מתאימות וראויות.

יצחק וקנין: הבנתי.

יצחק וקנין: למי עוד יש הערות?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 3?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: סעיף 4.

ברוריה מנדלסון: אנחנו גם מבקשים, לאחר שהתייעצנו עם היועץ המשפטי, ולהוסיף: ולקבוע בו תנאים, כי זו כמובן היתה הכוונה.

ברוריה מנדלסון: המטרה היא לתת לשר התקשורת סמכות להעניק רישיון לשירות מודיעין, וכמובן לקבוע תנאים ברישיונות.

איתי עצמון: מה השיקולים שהיום מחויב השר לשקול במתן רישיון?

ברוריה מנדלסון: מדיניות הממשלה בתחום הבזק.

ברוריה מנדלסון: זה כמובן בשינויים המחויבים.

ברוריה מנדלסון: זה יהיה במדיניות בתחום התחרות בשירות המודיעין, שיקולים שבטובת הציבור, התאמתו של מבקש הרישיון לבצע את פעולות הבזק, ולתת את שירותי הבזק שלגביהם הוא מבקש, תרומת מתן הרישיון לתחרות בתחום הבזק ולרמת השירותים בו.

ברוריה מנדלסון: כמובן שהשר יצטרך לבדוק האם למי שמבקש יש יכולת לספק את השירות שהוא רוצה, התרומה שלו לתחרות וכו' – את כל השיקולים שמפורטים פה.

לאה ורון: ואלו תנאים יכול שייקבעו ברישיון לשירות מודיעין?

ברוריה מנדלסון: כל התנאים שרלוונטיים לאספקת השירות.

ברוריה מנדלסון: בין היתר, גם בתיאום עם משרד המשפטים אמרנו שייקבעו תנאים כלליים גם בנוגע לפרטיות – כמה שהשר שלנו יש לו ידע בדברים האלה - וכמו שיש לנו היום ברישיונות, כל מיני הוראות.

ברוריה מנדלסון: בין היתר, גם הוראות צרכניות, ככל הנראה גם הוראות טיב שירות, כיצד השירות צריך להינתן, באיזה סטנדרט.

ון פליישר בן-יהודה: איפה זה כתוב?

ברוריה מנדלסון: זה לא כתוב, כתוב באופן כללי.

ברוריה מנדלסון: שאלו אותי מה הכוונה.

ון פליישר בן-יהודה: זה לא צריך להיות כתוב?

ברוריה מנדלסון: גם היום לגבי רישיונות בזק אחרים, רישיונות, לא כתוב בחוק בדיוק אלו תנאים ייקבעו.

דנה נויפלד: אנחנו רוצים לשמור על אחידות בתוך חוק התקשורת.

דנה נויפלד: עם כל הכבוד לרישיון מהסוג הזה, זה רישיון יחסית מינורי בתוך חוק התקשורת.

דנה נויפלד: אנחנו שומרים על אותו סוג הסדרה כמו שקיים ברישיונות אחרים בתוך החוק.

יצחק וקנין: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?

ניר גרסון: שמי ניר גרסון מהרשות למשפט טכנולוגיה ומידע שאמונה, בין השאר, על הגנת הפרטיות והגנת המידע.

ניר גרסון: הסעיף הזה מדבר על תנאים ברישיון, לכן אבטחת מידע נוגעת לזה.

ניר גרסון: יש גם תנאים למתן רישיון שהם נוגעים לסעיף הבא, אז אולי כדאי שקודם יקריאו אותו.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שאם חשוב לחברי הכנסת שהשירות הזה יינתן באיזושהי מידת שירות, באיזושהי רמת שירות, אז מאוד חשוב שכבר בהצעת החוק יהיו כתובות אמות המידה, וכמו שבדברים אחרים יש הפניה לתקנות לקבלת רישיון, אז יש תקנות שמסדירות את כל התנאים וההליכים לקבלת הרישיון וכו' - - -

רוברט אילטוב: לא, אבל זה בתקנות.

רוברט אילטוב: זה לא בחוק.

ון פליישר בן-יהודה: לא, צריכה להיות הפניה לתקנות שהן צריכות - - -

לאה ורון: לא.

לאה ורון: אז החוק צריך לומר שהשר יתקין תקנות ואז אתם מחליטים אם באישור הוועדה או לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: התקנות קובעות הליכים ותנאים לקבלת רישיון, לא התנאים שיהיו ברישיון.

דנה נויפלד: זה נקרא בתוך הרישיון עצמו.

יצחק וקנין: רבותי, הדברים ברורים.

יצחק וקנין: סעיף (ב).

ברוריה מנדלסון: "(ב) השר יקבע את התנאים למתן רישיון לשירות מודיעין (להלן בסעיף זה – "רישיון לשירות מודיעין").

ברוריה מנדלסון: "

יצחק וקנין: הסבר.

ברוריה מנדלסון: בסעיף קטן (ב) הכוונה היא שהשר יקבע תנאים למתן הרישיון.

ברוריה מנדלסון: כלומר, הוא יקבע תנאים מסוימים שהם תנאי הכרחי בשביל לקבל רישיון בתקנות.

ברוריה מנדלסון: רק גורם שיעמוד בתנאים שיקבעו בתקנות, יוכל לקבל את הרישיון.

ברוריה מנדלסון: לא מדובר במכרז כמו שמישהו העלה פה, אלא זה תנאים.

ברוריה מנדלסון: מי שעומד בתנאים יקבל רישיון.

איתי עצמון: איך תובטח ההגנה על הפרטיות של אותם מנויים שימסרו פרטים לבעלי הרישיונות?

איתי עצמון: האם יש כוונה לקבוע את זה כתנאים ברישיון או בתנאים למתן הרישיון?

מאיר שלום: ליאת בן מאיר, ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

מאיר שלום: בין התנאים שייקבעו יהיו ככל הנראה גם תנאים שקשורים, למשל, להיעדר הרשאות רלוונטיות בנושא הזה.

איתי עצמון: למה את מתכוונת?

איתי עצמון: לעבירות שרלוונטיות לפגיעה בפרטיות?

מאיר שלום: כן.

ניר גרסון: עוד תנאים שדובר עליהם הם, למשל, ייחוד עיסוק.

ניר גרסון: בחוקים מהסוג הזה, בחוקים דומים, נהוג שכדי שלא ליצור אצל בעל רישיון מוטיבציה שלילית להשתמש לרעה במידע שהוא יקבל, לקבוע ייחוד עיסוק או הגבלת עיסוקים.

ניר גרסון: לדוגמה, עיסוק בשירותי דיוור ישיר או בפרסומת.

אמנון כהן: שהוא לא ישתמש במאגר הזה לדברים אחרים.

איתי עצמון: נציגי הממשלה, השאלה היא האם לא כדאי להוסיף את אותם שיקולים או את אותם תנאים שדיברתם עליהם במפורש בסעיף קטן (ב) המוצע, או שאתם מעדיפים להשאיר אותו כללי?

דנה נויפלד: אנחנו מעדיפים להשאיר אותו כללי כי אנחנו רוצים להתלבש על הקיים בתוך חוק התקשורת.

דנה נויפלד: לו היינו עושים הסדרה אחרת אז היינו שוקלים.

דנה נויפלד: אבל, פה צריך גם ליצור אחידות בתוך החוק.

דנה נויפלד: חוק התקשורת בנוי כעיקרו כחוק מסמיך שאחר כך ביחס לכל רישיון ורישיון השר קובע את התנאים המתאימים בתקנות למתן רישיון, ובתוך הרישיון את התנאים למתן השירות.

דנה נויפלד: אנחנו היינו רוצים מאוד לשמור על אותה אחידות כדי לא ליצור אחר כך בעיות בהשוואה בין סעיפים.

איתי עצמון: אבל, אתם מצהירים בפני הוועדה שהנושא של הגנת הפרטיות ואבטחת המידע - - -

ברוריה מנדלסון: אנחנו מודעים לו, ויילקח בחשבון.

איתי עצמון: וישולב ברישיון ובתנאים למתן רישיון.

דנה נויפלד: נכון.

יצחק וקנין: הערות לסעיף (ב)?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (א) ו-(ב).

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו.

יצחק וקנין: (ג).

יצחק וקנין: עד כאן.

ברוריה מנדלסון: מטרת הסעיף הזה היא להחיל את ההוראות שמפורטות בסעיף הזה שחלות לגבי בעל רישיון מיוחד גם על בעל רישיון לשירות מודיעין, הוראות שעשויות להיות רלוונטיות לגביו, ולכן אנחנו מבקשים להחיל אותן.

ברוריה מנדלסון: היועץ המשפטי של הוועדה העיר לנו הערת נוסח, קיבלנו אותה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מציעים שבמקום הרישא ייכתב: על רישיון למתן שירות מודיעין ועל מי שפועל מכוחו, יחולו ההוראות המפורטות.

איתי עצמון: כלומר, מכוחו של הרישיון.

ברוריה מנדלסון: כן, כמפורט להלן.

ברוריה מנדלסון: ההערה הזאת מקובלת עלינו.

איתי עצמון: האם תוכלי להסביר בבקשה לאלו חוקים אתם מכוונים בפסקה (2), "הוראות כל חוק אחר ותקנות שהותקנו מכוחו"?

איתי עצמון: למה יש צורך בסעיף הזה?

ברוריה מנדלסון: כי אם ישנן הוראות אחרות שמזכירות בעל רישיון מיוחד, אנחנו חושבים שהן רלוונטיות גם לגבי ה- - -

קריאה: הוא שואל לגבי (2).

ברוריה מנדלסון: כן, הוא שואל לגבי (2).

ברוריה מנדלסון: אני חייבת להגיד שעשינו בדיקה.

ברוריה מנדלסון: אין לי פה את הנייר.

ברוריה מנדלסון: אני אחזור ליועץ המשפטי של הוועדה לגבי הוראות חוק אחרות, לא הוראות מחוק התקשורת.

ברוריה מנדלסון: אם נראה שאין לנו צורך בזה אנחנו נבטל את הסעיף הזה.

איתי עצמון: כלומר, את מבקשת שהיושב-ראש יסמיך אותנו לבדוק האם יש בכלל צורך בפסקה (2).

ברוריה מנדלסון: כן.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: הערה נוספת.

איתי עצמון: אתם הפנתם כאן לחקיקת משנה, לתקנות התקשורת (בזק ושידורים) (פרטי בקשה לרישיון מיוחד).

איתי עצמון: אנחנו בדרך כלל לא נוהגים להפנות לחקיקה - - -

ברוריה מנדלסון: הכוונה היא למעט.

איתי עצמון: לא.

איתי עצמון: אני חושב שעדיף אולי להגיד: והוראות לפי הסעיף שעוסק בבקשה לרישיון מיוחד.

איתי עצמון: אנחנו בדרך כלל לא מפנים בחקיקה ראשית לחקיקת משנה.

דנה נויפלד: הערה נכונה.

דנה נויפלד: אנחנו נבדוק האם באמת אפשר לתפוס בתוך הפנייה לסעיף המסמיך, ולראות שזה לא תופס שום דבר אחר חוץ מזה.

דנה נויפלד: אתה צודק, אנחנו בדרך כלל לא מפנים לחקיקת משנה בחקיקה ראשית.

דנה נויפלד: זה היה בשביל כרגע לוועדה במה מדובר.

אמנון כהן: תתאמו את זה אחר כך.

יצחק וקנין: רבותי, האם יש הערות?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אם כך, אנחנו נצביע על (ג)(1) ו-(2).

איתי עצמון: אנחנו נבדוק האם יש צורך ב-(2)?

אמנון כהן: מצביעים, ואתם תבחנו.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו.

יצחק וקנין: (ד).

איתי עצמון: אני מציע שתסבירי.

ברוריה מנדלסון: הכוונה בסעיף הזה היא לאפשר לבעל רישיון לשירות מודיעין לספק גם פרטים נוספים.

ברוריה מנדלסון: כלומר, מעבר לשם וכתובת של מנוי.

ברוריה מנדלסון: יחד עם זאת, רצינו להבטיח שככל שיש לנו בעל רישיון שמעוניין לספק פרטים נוספים כמו כתובת דואר אלקטרוני או פקסימיליה, כמו שמפורט פה בסעיף, הוא יצטרך לקבל מראש את הסכמתו המפורשת של המנוי.

ברוריה מנדלסון: להבדיל משם, כתובת וטלפון שפה לפי המוצע בהמשך אותו נקרא, יש חובה על בעל רישיון למסור את זה לבעל רישיון לשירות מודיעין, ולא יצטרכו לבקש אישור מכל מנוי ומנוי, פרטים נוספים על מנת שבעל רישיון לשירות מודיעין יוכל לספק, הוא יצטרך לקבל אישור מראש של המנוי.

ברוריה מנדלסון: זה כמובן על מנת להבטיח להגן על הפרטיות שלו.

ברוריה מנדלסון: ככל שאתם רוצים, ליאת או ניר יכולים להרחיב.

אמנון כהן: לא, מוסבר.

יצחק וקנין: אין צורך.

איתי עצמון: אני מבקש להעיר לגבי כלל ההסדר שאתם מבקשים כאן מהוועדה לאשר לגבי אותו רישיון, רישיון לשירות מודיעין.

איתי עצמון: רישיון לשירות מודיעין כפי שאושר בישיבה ב-2 בינואר כולל שירות לבירור מספר טלפון, או מספר טלפון וכתובת לפי שם או לפי שם וכתובת בלבד.

איתי עצמון: השאלה שלי היא האם אותו שירות לבירור פרטים נוספים אמור להיכלל ברישיון?

איתי עצמון: האם ההוראות שחלות על בעל רישיון לשירות מודיעין שהוא נותן רק את אותו שירות בסיסי, האם אמורות לחול עליו חובות לגבי פרטים נוספים?

איתי עצמון: אני חושב שזה לא כל כך עולה מהנוסח כפי שהצעתם.

לאה ורון: אני רוצה להוסיף לשאלתו של איתי.

לאה ורון: לדאבוננו, אנחנו חיים במציאות מסוימת שהעוסקים מנצלים כל נישה וכל פינה על מנת להגיע לצרכנים.

לאה ורון: מניסיוני כצרכן, אני מוכרחה לומר כי המשפט: "הסכמה מפורשת מדע בכתב של מנוי", לא מרגיע אותי.

לאה ורון: הם יטענו שהם קיבלו הסכמה, ושהם קיבלו הסכמה של הבת שלי, ושהם פנו בכלל לבעלי וקיבלו הסכמה וכו' וכו'.

לאה ורון: אני חושבת שצריך לחדד ולחזק ולהבהיר ולהטיל עונשים אם וכאשר יתברר שבאמת לא ניתנה הסכמה.

ברוריה מנדלסון: לעניין החידוד – אנחנו חשבנו שכבר שמנו פה שלייקס על שלייקס.

ברוריה מנדלסון: אני מוכנה כמובן.

ברוריה מנדלסון: ברור שזו הכוונה.

ברוריה מנדלסון: ככל שאפשר להוסיף פה עוד מילים להבהיר שהכוונה היא - - -

לאה ורון: אבל, את מכירה כמוני את העוסקים.

ברוריה מנדלסון: מניסיוני, אותי מחתימים בכתב.

ברוריה מנדלסון: כל פעם ששואלים אותי אם אני רוצה לקבל באס.

ברוריה מנדלסון: אם.

ברוריה מנדלסון: אס משהו, אני צריכה לחתום.

ברוריה מנדלסון: לאחרונה לא קרה לי.

לאה ורון: האם את לא מקבלת פרסומות באס.

לאה ורון: אם.

לאה ורון: אסים של הטלפון הנייד בלי שנתת הסכמה שלך?

לאה ורון: האם לא מתקשרים אלייך הביתה ושמים לך תקליט באוזן בלי שנתת את ההסכמה?

ברוריה מנדלסון: לאחרונה לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: על זה יש חקיקה ספציפית.

לאה ורון: זה רק מראה שאין למשרדי הממשלה את הכוח לאכוף את החקיקה לגבי "ספאם".

נתי ביאליסטוק-כהן: האכיפה במקרה הזה היא אכיפה אזרחית, ויש שם אפילו פיצויים לדוגמה.

אניר גרסון: אכיפה אזרחית לא בהכרח תספיק.

אניר גרסון: להבהיר לפרוטוקול שהכוונה פה להסכמה המכונה במתכונת OPT-IN, רק לקוח שיחתום במפורש מראש שהוא מעוניין בזה.

מאיר שלום: שהיא הסכמה נפרדת לעניין הזה.

מאיר שלום: גם אנחנו חוששים מהאפשרות הזאת.

מאיר שלום: לכן, זה הניסוח הכי חזק שמצאנו.

מאיר שלום: ואם יש הצעה לוועדה - - -

איתי עצמון: האם ההסכמה היא באופן כללי או באופן ספציפי לגבי מסירת פרטים לגורמים מסוימים, או פשוט הסכמה למסירת הפרטים לכל גורם?

ניר גרסון: זה עניין שצריך להסדיר בתקנות.

לאה ורון: אני לא רואה שיש פה תקנות.

לאה ורון: אני לא רואה שהצעתם תקנות האומרות איך פונים אליי, מה המשמעות של פנייה בכתב.

לאה ורון: האם העוסק יצא ידי חובתו בזה שהוא שלח איזה פקס וקיבל איזושהי חתימה?

מאיר שלום: לעניין איך פונים - סעיף 11 לחוק הגנת הפרטיות שעניינו חובת מבקש מידע, עוסק בפרטים שמבקש מידע צריך להסביר ולפרט לאדם שהוא פונה אליו בבקשה לאסוף מידע אודותיו במאגר מידע.

איתי עצמון: ככל שמדובר במאגר מידע.

איתי עצמון: אני מציע שלפני שאת אומרת את זה, תסבירי לוועדה מה היחס בין הוראות החוק המוצע לבין ההוראות בחוק הגנת הפרטיות שמתייחסות למאגר מידע.

מאיר שלום: אנחנו מדברים כאן על שירות לבירור פרטים נוספים, והפרטים הנוספים אודות אדם- -

יצחק וקנין: מה שאת אומרת – אין פה ברירת מחדל.

יצחק וקנין: זה מחייב אותו.

מאיר שלום: - -הם יהיו מידע, והמאגר מידע שיאגור אותם יהיה מאגר מידע כהגדרתו בחוק הגנת הפרטיות.

מאיר שלום: כאן יש אפילו החלה מפורשת של סעיף 11 כדי להסביר.

מאיר שלום: אנחנו גם בעצמנו חוששים מהעניין הזה.

מאיר שלום: הנוסח שהוצע הוא הנוסח החזק ביותר שאנחנו יכולים לחשוב עליו, שיבהיר שאותה הסכמה מדעת צריכה להיות בדרך של OPT-IN בכתב, ונפרדת לעניין הזה.

מאיר שלום: אגב, יש גם עיצום כספי.

איתי עצמון: אבל, מה לגבי התקנות שהזכרתם?

איתי עצמון: נאמר כאן שיהיו תקנות?

נתי ביאליסטוק-כהן: לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: התקנות הן תקנות הליכים ופרטים לקבלת רישיון.

ניר גרסון: לשאלתו של היועץ המשפטי של הוועדה – ההסכמה האידיאלית באמת היא הסכמה של אדם לא למקשה אחת של כל הפרטים כן או לא, אלא לסוג של פרטים שהוא מוכן לעשות, ולסוג האנשים אולי שהוא מוכן שימסרו אותם אליהם.

איתי עצמון: אני חושש שהסעיף שהצעתם הוא מעט רחב מידיי, ומאפשר באמת בעקבות אותה הסכמה שהיא כאמור הסכמה כללית, למסור פרטים לכל גורם.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, גם אני מוטרד מזה.

אמנון כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לתת על זה את הדעת בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: איתי, אני מבקש שגם אתה תבדוק עם היועצים המשפטיים.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לסגור את זה עד כמה שאפשר, וכמה שפחות לתת.

אמנון כהן: גם לגבי אינפורמציה – איזה סוג אינפורמציה אני צריך.

אמנון כהן: אולי לא צריך להרחיב את זה יותר מידיי.

אמנון כהן: זה מטריד גם אותי.

יצחק וקנין: יש לך הצעה לתיקון?

אמנון כהן: אפשר לתקן אחר כך.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נחשוב על העניין הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: מדובר בפרטים שהאדם יצטרך בדרך כלל למסור בעצמו.

אמנון כהן: מה שהוא בעצמו הסכים.

מאיר שלום: לא תמיד, לא בהכרח.

נתי ביאליסטוק-כהן: אמרתי – לא בהכרח.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא אמרתי בהכרח.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נבדוק אם ניתן לחזק את השלייקס ואת החגורה ששמנו.

יצחק וקנין: מה אתם חושבים?

מאיר שלום: זה לא בהכרח איסוף מהאדם עצמו, כי יכול להיות שיש מידע שמתפרסם באופן פומבי, למשל, על עיסוק.

מאיר שלום: ולכן, כתבנו לאיסופם או לשמירתם, כי יכול להיות שהמידע הוא פומבי.

מאיר שלום: אבל, כדי לשמור אותו ואז להשתמש בו לצרכים האלה תידרש הסכמה פוזיטיבית נפרדת בכתב של המנוי.

איתי עצמון: למה את מתכוונת כשאת אומרת "הסכמה נפרדת"?

נתי ביאליסטוק-כהן: נפרדת ממספרי הטלפון, מהמידע על מספר טלפון.

מאיר שלום: הכלל לגבי שירות המודיעין הרגיל הוא דרך של OPT-OUT.

מאיר שלום: זאת אומרת, אם המנוי לא התנגד, לא ביקש להיות חסוי, אז השירות של בירור מספר טלפון לפי שם, או לפי שם ומען, יינתן והמידע יועבר אודותיו.

מאיר שלום: לעומת זאת, פרטים נוספים שנאספו מהאדם או שנאספו ממקור גלוי וחוקי אחר, כדי להשתמש בהם ולתת את המידע הזה במסגרת שירות נוסף כזה, נדרשת הסכמה שוב נפרדת ב-OPT-IN, מפורשת.

אמנון כהן: הוא רק שואל: איפה זה כתוב?

איתי עצמון: כתוב שיש הסכמה מפורשת מדעת ובכתב.

איתי עצמון: אבל, ההסכמה היא כללית.

איתי עצמון: כלומר, once הסכמת, יש פתח לתת פרטים לכל גורם.

ברוריה מנדלסון: איתי, יכול להיות שאנחנו נצטרך לחדד ולכתוב: לשמירתם של הפרטים הספציפיים.

ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, אתה אומר לו: אני רוצה את האי-מייל שלך, ואת העיסוק שלך.

ניר גרסון: אפשר אולי להוסיף לסוג הפרטים.

ברוריה מנדלסון: נמצא את הנוסח להבהיר.

איתי עצמון: בואו תגידו מה הנוסח כי זה דווקא כן חשוב.

איתי עצמון: זה לא הערה שאפשר אחר כך לסגור את הנוסח.

ברוריה מנדלסון: צריך לקבל את ההסכמה לגבי כל פרט נוסף שאתה מוסר בנוסף לשם, כתובת, טלפון.

ברוריה מנדלסון: זו הכוונה.

מאיר שלום: לאיסופו של כל פרט נוסף או לשמירתו.

דנה נויפלד: אפשר להגיד אחרי "קיבל הסכמתו": לגבי אותם פרטים ניתנה הסכמתו.

לאה ורון: סליחה, לא הבנתי.

לאה ורון: האם כדי שיישמר המידע לגבי מספר הפקסימיליה שלי, אני אצטרך לאפשר בנפרד לאגור את מספר הפקסימיליה, ובנפרד את הדואר האלקטרוני?

ברוריה מנדלסון: כן.

ברוריה מנדלסון: את תצטרכי הסכמה לגבי כל פרט ופרט.

ברוריה מנדלסון: זה יכול להיות אולי באותו טופס.

ניר גרסון: לדוגמה, אפשר בטופס שצריך לסמן ליד כל פרט.

ניר גרסון: ההסכמה בכתב שצריך חתימה או - - -

איתי עצמון: השאלה היא האם לא כדאי כאשר מבקשים את הסכמת המנוי למסירת הפרטים, להסביר לו בצורה ברורה מה הן ההשלכות האפשריות למסירת הפרטים.

איתי עצמון: כלומר, שהפרטים האלה יהיו נגישים לגורמים אחרים.

ברוריה מנדלסון: זה לא לגורמים אחרים.

איתי עצמון: לכל גורם.

ברוריה מנדלסון: מה זה "לכל גורם"?

ברוריה מנדלסון: מישהו שיתקשר ויבקש מידע עליך.

ברוריה מנדלסון: זו המטרה.

איתי עצמון: לכל גורם שיפנה.

מאיר שלום: סעיף 11 לחוק הגנת הפרטיות אליו הפנינו אומר: "פנייה לאדם לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו במאגר מידע תלווה בהודעה שיצוינו בה – (1) אם חלה על אותו אדם חובה חוקית למסור את המידע, או שמסירת המידע תלויה ברצונו ובהסכמתו; (2) המטרה אשר לשמה מבוקש המידע; (3) למי יימסר המידע ומטרות המסירה.

מאיר שלום: "

איתי עצמון: האם זה מניח את דעתכם לגבי ההסבר על השלכות מסירת הפרטים האלה?

דנה נויפלד: השאלה היא האם זה מניח את דעתך, איתי.

איתי עצמון: השאלה היא האם הוועדה רוצה שהנושא הזה ייבחן שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?

יצחק וקנין: כן, ודאי.

ניר גרסון: המונח "מדעת", לפי פרשנותנו לפחות, כולל את הסכנות וכל ההשלכות שנובעות מהשימוש במידע.

איתי עצמון: זו שאלה שהוועדה צריכה לקבל לגביה החלטה.

איתי עצמון: האם הנושא של מסירת פרטים נוספים ישולב כרגע בהצעת החוק שתאושר לקריאה ראשונה, או שהנושא ייבחן שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?

איתי עצמון: אני שואל, זאת שאלה.

איתי עצמון: אני לא מכריע, מה גם שעוד לא קיבלתי תשובה לגבי השאלה מה היחס בין שירות של מסירת פרטים נוספים לבין הרישיון כשהרישיון לפי הנוסח כרגע כולל רק את "השירות הצר" במירכאות, את השירות הבסיסי למסירת מספר טלפון, או מספר טלפון וכתובת.

ברוריה מנדלסון: אני אשיב מה הכוונה.

ברוריה מנדלסון: הכוונה היא שככל שבעל רישיון לשירות מודיעין רוצה לספק שירות של פרטים נוספים, זה יהיה חלק מהרישיון.

ברוריה מנדלסון: יחד עם זאת, אם יבוא מישהו אחר, חיצוני, שירצה לתת רק שירות של פרטים נוספים – לדוגמא, הוא יהיה שירות מודיעין לכתובת אי-מייל של ציבור – הוא לא יבוא למשרד התקשורת לקבל רישיון.

ברוריה מנדלסון: החוק לא יחול על מי שיספק רק שירות פרטים נוספים.

ברוריה מנדלסון: רצינו להסדיר את מי שמספק שירות מודיעין ורוצה לתת עוד פרטים.

ברוריה מנדלסון: לכן, זו מטרת הסעיף.

איתי עצמון: כלומר, האם יהיו שני מאגרים?

איתי עצמון: יהיה מאגר פרטים נוספים ומאגר מודיעין בסיסי של פרטים בסיסיים?

קריאות: לא, אחד.

ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת אם זה בנפרד אצלו במערכת.

ברוריה מנדלסון: את מאגר המודיעין הטלפוני - - -

לאה ורון: מה ההנחיה שלכם או שלכם לגבי שמירה על הפרטיות?

לאה ורון: שני מאגרים, מאגר אחוד?

לאה ורון: מה הן ההנחיות?

ניר גרסון: אני יכול להגיד איך אני הבנתי.

ניר גרסון: קודם כל, מי שלא יהיה בעל הרישיון, מי שלא יהיה לו את המאגר הבסיסי, לא יקבל את מאגר הלקוחות בכלל.

ניר גרסון: זה אל"ף-בי"ת.

ברוריה מנדלסון: ברור, כן.

ניר גרסון: דבר שני, אני הבנתי שהפרטים הנוספים יהיו חלק מהרישיון.

ניר גרסון: במובן זה כל הכללים יחולו.

ניר גרסון: למשל, האיסור מה שנקרא לעשות חיתוך הופכי גם על הפרטים.

איתי עצמון: זה לא כתוב.

ברוריה מנדלסון: זה כתוב, זה כתוב.

ברוריה מנדלסון: לפי שם או לפי שם-כתובת בלבד.

ברוריה מנדלסון: זה כתוב בהגדרה של שירות לבירור פרטים נוספים.

ברוריה מנדלסון: איסור החיתוך ההופכי כתוב בהגדרה.

ברוריה מנדלסון: אם היועץ המשפטי חושב שצריך עוד יותר לחדד - - -.

ברוריה מנדלסון: אבל, זו היתה הכוונה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אני אסביר את הרציונאל.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו אמרנו שאנחנו מעבירים לבעל רישיון חדש את כל רשימת המדריכים הטלפונים של כל החברות בענף התקשורת.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נותנים לו נכס מאוד ייחודי, ועם כנראה יכולת לעשות איתו דברים עסקיים מאוד טובים.

נתי ביאליסטוק-כהן: באנו ואמרנו: אנחנו מפקידים בידך את הדבר הזה.

נתי ביאליסטוק-כהן: אתה רוצה למנף אותו ולהלביש עליו דברים אחרים?

נתי ביאליסטוק-כהן: אז החובות שאנחנו רואים שצריכות לחול עליך, יחולו גם על הדברים האחרים.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה הרציונאל.

נתי ביאליסטוק-כהן: באנו ואמרנו: יכול להיות שנתנו לך פה מנוף לעשות עסקים טובים מעבר לשאלה של מסירת פרטים של טלפון ושל שם.

נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו לא מתנגדים לזה, לצורך העניין.

נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, אז יחולו עליך, על כל החבילה הזאת, אותן חובות שרישיון מחיל על בעל רישיון.

איתי עצמון: כלומר, מבחינת הרגולציה שתחול על התחום לפי הצעת החוק, ולפי מה שאני מבין מהדברים שאמרת, בעל רישיון לשירות מודיעין יספק את הפרטים הבסיסיים, וככל שניתנה הסכמה הוא יספק פרטים נוספים.

איתי עצמון: אבל, הדבר איננו מונע מכל גורם אחר, למשל, לתת רק את הפרטים הנוספים.

נתי ביאליסטוק-כהן: הוא לא נכנס בכלל לחוק, זה תחום שהוא לא מוסדר.

ברוריה מנדלסון: זה לא מוסדר על ידינו.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה לא מוסדר על ידנו, לצורך העניין.

לאה ורון: זאת אומרת שהוא מחזיק שני מאגרים.

ברוריה מנדלסון: רק אציין כי המאגר של שם, כתובת, טלפון, לא מהווה לפי חוק הגנת הפרטיות מאגר מידע.

ברוריה מנדלסון: אולי שהם ירחיבו - - -

איתי עצמון: לכן, הצעתי שהם יסבירו במפורש.

ברוריה מנדלסון: שם, כתובת, טלפון בלבד זה לא מאגר מידע.

ברוריה מנדלסון: הצירוף של פקס וזה - - -

ניר גרסון: אם אין לאותו גורם מאגרים נוספים, או אם אין אפיון.

ניר גרסון: זה לא כזה חד.

איתי עצמון: הגדרת מאגר מידע לפי חוק הגנת הפרטיות היא אוסף נתוני מידע המוחזק באמצעי מגנטי או אופטי והמיועד לעיבוד ממוחשב, למעט אוסף לשימוש אישי שאינו למטרות עסק, או אוסף הכולל רק שם, מען ודרכי התקשרות כשלעצמו אינו יוצר אפיון שיש בו פגיעה בפרטיות לגבי בני אדם ששמותיהם כלולים בו, ובלבד שלבעל האוסף או לתאגיד שבשליטתו אין אוסף נוסף.

איתי עצמון: וכאן אתם אומרים שהפרטים הנוספים הם בעצם מהווים אוסף נוסף, אם אני מתייחס כרגע להגדרת "מאגר מידע".

ברוריה מנדלסון: כן.

קריאה: יכול להיות גם אוסף נוסף אחר.

ניר גרסון: יכול להיות בהחלט אוסף נוסף אחר, וגם האפיון, וזה דבר שחשוב לעמוד עליו.

ניר גרסון: ספר טלפונים של יישוב מאוד קטן עם מאפיינים סוציו-אקונומיים מאוד חדים עלול בהחלט להיתפס כאפיון שהופך גם את ספר הטלפונים למאגר מידע שעליו פרק ב' לחוק הגנת הפרטיות - - -

נתי ביאליסטוק-כהן: זה לא אנחנו.

איתי עצמון: מהדברים שנאמרו כאן, אם אני מבין אותם נכון, אנחנו נצטרך לעשות התאמות נוסח גם לגבי ההגדרות של מאגר מודיעין ושירות מודיעין מכיוון, כפי שציינתי קודם, ההגדרה של שירות מודיעין שהיא חייבת ברישוי, היא כללה את השירות הצר, את הפרטים הבסיסיים יותר.

איתי עצמון: אנחנו נצטרך לתקן ולהבהיר ככל שהוועדה משאירה על כנם את הסעיפים שנוגעים לפרטים נוספים כרגע.

יצחק וקנין: אני מציע שאנחנו נאשר אותם כפי שהם עם התיקונים, פחות או יותר מה שאמרתם, המינורים האלו.

יצחק וקנין: זה עדיין לא נותן את כל התמונה הכללית.

אמנון כהן: ואנחנו מסמיכים אתכם, תמצאו את - - -

יצחק וקנין: אבל, בכל מקרה לשנייה ולשלישית, ברור שנצטרך לעשות - - -

איתי עצמון: אנחנו נצטרך לבחון היטב האם אין באמת במסירת הפרטים האלה כדי לפגוע בפרטיות של המנויים.

ניר גרסון: שאלה אחת.

ניר גרסון: בסעיף (ד) הוכנס תיקון לאיסופם שלכל אחד מהפרטים הנוספים?

ניר גרסון: האם זה מה שהוחלט.

ברוריה מנדלסון: כן.

יצחק וקנין: אני מבין שאין הערות נוספות.

יצחק וקנין: אנחנו נצביע על (ד), כולל התיקון שהוצע.

אמנון כהן: אנחנו מסמיכים אותם למצוא.

אמנון כהן: גם בדיון לקריאה שנייה ושלישית נפתח את זה עוד הפעם.

יצחק וקנין: לגבי הקריאה השנייה והשלישית, ברור.

איתי עצמון: את ההוראות על מה תחול חובת הרישוי, לפי הדברים שנאמרו כאן.

אמנון כהן: כן.

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: רבותי, מי בעד סעיף (ד), כולל התיקון שהוצע?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: סעיף (ה) הוא הסעיף האחרון שאני מאשר היום.

איתי עצמון: איך הסעיף הזה מתיישב עם מה שאמרנו קודם, כי הרי מאגר המודיעין אינו כולל פרטים נוספים?

ברוריה מנדלסון: אז אמרנו שאנחנו נבהיר את זה.

ברוריה מנדלסון: בהערה הקודמת אמרנו שאנחנו נעשה תיקון להבהיר.

דנה נויפלד: אני רוצה להבהיר לפרוטוקול.

דנה נויפלד: איתי צודק.

לאה ורון: את לא מבהירה לפרוטוקול, את מבהירה לוועדה.

לאה ורון: הדברים שלך נרשמים בפרוטוקול, וחשוב שחברי הכנסת ישמעו את דברייך.

דנה נויפלד: מבהירה.

דנה נויפלד: הערתו של איתי מוצדקת.

דנה נויפלד: יש פה חוסר דיוק במובן ההגדרתי של מה נכנס לאותו רישוי.

דנה נויפלד: בהתאם להערתו של איתי אנחנו נבקש, או שהיועץ המשפטי ביקש את ההסמכה לתקן כדי שיובהר בנוסח שיונח לוועדה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

איתי עצמון: יובהר על מה תחול חובת הרישוי, כי היתה כאן איזושהי אי-התאמה או איזשהו כשל לוגי בין ההגדרות של שירות מודיעין שעליו חלה חובת הרישוי, לבין ההוראות שנוגעות לשירות לבירור פרטים נוספים.

נתי ביאליסטוק-כהן: שירות לבירור פרטים נוספים כשלעצמו, אם הוא לא בא ביחד עם שירות המודיעין, הוא לא - - -

ברוריה מנדלסון: נבהיר את זה בנוסח, סיכמנו.

ברוריה מנדלסון: הוועדה הסמיכה, נבהיר את זה בנוסח.

איתי עצמון: אז גם כאן.

איתי עצמון: פשוט אמרתי שזה רלוונטי גם כאן.

דנה נויפלד: צודק, צודק.

ניר גרסון: הבהרה נוספת לוועדה ואני מקווה שהיא תירשם בפרוטוקול – שלא ניתן לספק פרטים נוספים.

ניר גרסון: בעל רישיון שירות מודיעין לא יוכל לספק פרטים נוספים שלא מוגדרים כאן בחוק, פרטים נוספים מעבר למוגדר.

יצחק וקנין: אוקיי.

יצחק וקנין: עוד הערות לסעיף (ה)?

לאה ורון: עו"ד גרסון, האם צריך שהדברים שאמרת ייכללו בנוסח או שזה הערה ל - - -?

ניר גרסון: לא, לדעתי זה עולה.

ניר גרסון: לי זה ברור מהנוסח.

ניר גרסון: אבל, בדיעבד יש לפעמים ויכוחים שמגיעים גם לבתי-משפט.

ניר גרסון: אני רק רוצה להבין שאני מבין שגם הוועדה מבינה את מה שאני מבין.

ברוריה מנדלסון: היום לקבל הסכמה אתה צריך לגבי הפרטים שמופיעים בסעיף קטן (ד).

ניר גרסון: כן.

ניר גרסון: אבל, דבר נוסף – שמי שקיבל רישיון שירות מודיעין ומספק גם פרטים נוספים, יכול לספק רק את הפרטים הנוספים שמוגדרים בחוק.

ניר גרסון: הוא לא יכול לקבל פרטים נוספים אחרים גם אם קיבל הסכמה.

ברוריה מנדלסון: זה לא כתוב היום.

יצחק וקנין: לדעתי, צריך שזה ייכתב.

יצחק וקנין: אני לא מבין את זה כך.

יצחק וקנין: גם אם הכוונה של הסעיף היא כזאת, את הנוסח פה - - -

ברוריה מנדלסון: בסעיף קטן (ד) צריך להבהיר שמותר לו לספק רק את הפרטים הנוספים הללו.

יצחק וקנין: בדיוק.

ברוריה מנדלסון: אם זה מה שהוועדה רוצה.

יצחק וקנין: רבותי, להשאיר את זה ככה תלוי באוויר - - -

איתי עצמון: לעניין ההגדרה של שירות לבירור פרטים נוספים.

איתי עצמון: כרגע מנויים כאן הפרטים הבאים: מספר פקס, כתובת דואר, כתובת אתר אינטרנט או תואר ועיסוק, לפי שם או לפי שם וכתובת בלבד.

איתי עצמון: האם תוכל לחזור מהי הערת הנוסח?

ברוריה מנדלסון: זה לא הערת נוסח.

ברוריה מנדלסון: לעו"ד גרסון יש הערה עקרונית.

נתי ביאליסטוק-כהן: הוא מבין שזו רשימה סגורה.

נתי ביאליסטוק-כהן: השאלה היא האם זה מה שעולה מהחוק?

ניר גרסון: רשימה סגורה, ובעל רישיון לשירות מודיעין - - -

איתי עצמון: - - - שזו רשימה סגורה, כי ההגדרה נכנסת לסעיף האופרטיבי.

ניר גרסון: ההבנה שלי, ואני חושב שכך צריך להיות.

ניר גרסון: ההבנה שלי של הנוסח הקיים, ואם זה לא ברור צריך לתקן, היא שמי שקיבל רישיון לשירות מודיעין גם בהסכמת המנוי המפורשת יוכל לספק רק את הפרטים הנוספים שמוגדרים כרגע.

ניר גרסון: אבל, לא פרטים נוספים אחרים.

ברוריה מנדלסון: אז לא.

ברוריה מנדלסון: פרטים נוספים אחרים אין עליהם איסור, ולכן לא כתוב בשום מקום שאסור לו לספק אותם.

ניר גרסון: לא.

ניר גרסון: סעיף קטן (ה) אומר: לא ישתמש בעל רישיון, אלא למתן שירות מודיעין ומתן שירות לבירור פרטים נוספים כשזה דבר שמוגדר קודם.

ברוריה מנדלסון: נכון.

ברוריה מנדלסון: ככל שהוא עושה את זה בשילוב עם המאגר, אתה צודק.

איתי עצמון: מה ההחלטה?

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שאם אנחנו מסתכלים, מין שילוב של סעיף קטן (ה) וננסח אותו: ככל שבעל רישיון לשירות מודיעין יספק פרטים נוספים גם אם יהיו אחרים, אבל בהתבסס על מאגר המודיעין, זה אסור לפי סעיף קטן (ה).

ברוריה מנדלסון: לא צריכים - - -

איילת כהן מעגן: לא תמיד פקס נבחן מטלפון, לא תמיד יודעים למה זה משמש.

איילת כהן מעגן: לפעמים מספר הטלפון משמש גם כפקס כשהאדם לא בבית.

נתי ביאליסטוק-כהן: בגלל זה הוא צריך לבקש את זה.

ברוריה מנדלסון: האם אתם מציעים שיהיה כתוב: רק מספר שהוא משמש לפקס בלבד?

ברוריה מנדלסון: זו ההצעה שלכם.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא, מה פתאום?

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו גם לא יודעים.

נתי ביאליסטוק-כהן: הם גם לא יודעים.

נתי ביאליסטוק-כהן: ואם אדם מגדיר מספר טלפון מסוים כמספר הפקס שלו אליו להפנות שיחות, זה יירשם במאגר.

ברוריה מנדלסון: על זה צריך הסכמה.

נתי ביאליסטוק-כהן: על זה צריך הסכמה, כן.

ברוריה מנדלסון: אם זה משמש לגם וגם הוא לא צריך הסכמה.

קריאות: תבהירו את זה.

לאה ורון: איפה זה כתוב שאם זה משמש גם וגם אז הוא לא צריך הסכמה?

נתי ביאליסטוק-כהן: אם זה מספר טלפון אז זה נכלל בשירות הבסיסי.

ברוריה מנדלסון: אנחנו נבהיר פקסימיליה בלבד.

לאה ורון: אבל, בחלק מהזמן אני משתמשת מספר טלפון ובחלק מהזמן אני משתמשת בתור מספר לפקסימיליה.

נתי ביאליסטוק-כהן: השאלה היא, אם אדם מגדיר מספר מסוים כמען לקבלת פקסים – זו השאלה.

לאה ורון: אבל, זה לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: זה כן.

לאה ורון: חלק מהאנשים מגדירים מספר מסוים כמספר לפקס, חלק מהאנשים הופכים את מספר הטלפון שלהם כשהם אינם או כשהם רוצים למספר פקס.

לאה ורון: השאלה היא איפה זה כתוב כשאתה כותב פה במסגרת הפרטים הנוספים מספר פקסימיליה.

כנתי ביאליסטוק-כהן: כי זה פרטים שהאדם מסר: זה הפקס שלי גם אם הוא לפעמים משמש כטלפון שלי.

ברוריה מנדלסון: יש שאלה.

ברוריה מנדלסון: היום במאגר שבעלי רישיונות יעבירו יש מספרים שהם פקס.

ברוריה מנדלסון: האם לגבי זה יצטרכו עכשיו לעשות PUT-IN לכולם?

ברוריה מנדלסון: זה נראה לי קצת מרחיק לכת, אני חייבת להגיד לכם.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא זו הכוונה.

ניר גרסון: לא, רק אם כתוב שם - - -

ברוריה מנדלסון: זה מה שכתוב היום.

ברוריה מנדלסון: היום הכוונה – אם אני רוצה ל- - -

נתי ביאליסטוק-כהן: ברוריה, זה אם אדם בא ואומר: תפנו את מספרי הפקס למען הזה.

ברוריה מנדלסון: אבל, היום גם במאגר אם אתה מתקשר ל-144, יתנו לך מספרי פקס.

נתי ביאליסטוק-כהן: לא כולם יודעים שזה פקס.

ברוריה מנדלסון: מה שהם יודעים, יצטרכו PUT-IN?

ברוריה מנדלסון: אני הייתי רוצה לחזור לוועדה עם תשובה לשאלה הזאת.

אמנון כהן: מה הנוסח בסוף?

אמנון כהן: האזרח צריך לדעת.

אמנון כהן: מה לפרסם?

ברוריה מנדלסון: היום פקס טעון הסכמה.

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שבזק העלתה שאלה שהייתי רוצה לבדוק אותה, ובדיון הבא לשוב לוועדה.

יצחק וקנין: אז לא להצביע על (ה)?

איתי עצמון: אז אולי בינתיים לא נצביע?

קריאה: זה ב-(ד).

ברוריה מנדלסון: פקס ב-(ד).

יצחק וקנין: אבל, על (ד) כבר הצבענו, אנחנו ב-(ה).

יצחק וקנין: הקראתם את (ה) ואתם חוזרים ל-(ד)?

יצחק וקנין: רבותי, אני בכל מקרה צריך לנעול את הישיבה.

אמנון כהן: בוא נסכם את (ה).

אמנון כהן: למשרד המשפטים יש נוסח.

דנה נויפלד: ההערה הזאת קשורה לסעיף קטן (ד).

דנה נויפלד: הנוסח כבר הוצבע.

דנה נויפלד: לקראת הדיון הבא, אם תרצו אפשר לפתוח את זה בדיון הבא.

דנה נויפלד: אם לא, אז אחרי הקריאה השנייה והשלישית.

דנה נויפלד: בכל מקרה, אפשר כבר לסיים את ההצבעה על (ה).

דנה נויפלד: זה לא קשור, המחלוקת היא ב-(ד) שכבר הוצבע.

יצחק וקנין: אוקיי.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ה)?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: בעד – פה אחד

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: אני מבקש מכם לישיבה הבאה.

יצחק וקנין: במידה ותראו לנכון לפתוח, אנחנו נפתח ונתקן בהתאם למה שהוצע פה.

יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה, רבותי.

יצחק וקנין: תודה רבה לכם.