ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 117, 2012-01-23 11:00

רונית תירוש: מה זה שע"מ?

כרמלה אבנר: שע"מ זה רשות המסים.

אופיר בן אבי: יש בעצם שני סוגים: כל מה שקשור להעברות בנקאיות זה דרכנו.

אופיר בן אבי: זה עדיין נעשה דרך שירות התשלומים.

אופיר בן אבי: כל מה שקשור לכרטיסי אשראי נעשית בסליקה שלהם.

כרמלה אבנר: של שע"מ.

אופיר בן אבי: ישירות של שע"מ.

כרמלה אבנר: אבל ישנן אגרות שונות, יהיה לנו אחר כך פירוט קצת על שרת התשלומים.

כרמלה אבנר: אנחנו בעצם ...

כרמלה אבנר: אותן אגרות שמעבר לשע"מ.

כרמלה אבנר: יש לנו איזה שהיא חפיפה עם רשות המסים.

רונית תירוש: למשל?

כרמלה אבנר: אגרות, אגרת טלביזיה, לדוגמה שאני יודעת שצריך לשלם.

רונית תירוש: זה גם אצלכם?

כרמלה אבנר: כן.

כרמלה אבנר: כל האגרות המכוונות.

כרמלה אבנר: כל האגרות של הממשלה שאת יכולה לשלם אותם באינטרנט עוברים דרכנו.

אופיר בן אבי: אנחנו ניגע בזה מאוחר יותר.

רונית תירוש: גם רישוי?

רונית תירוש: כל משרד התחבורה?

אופיר בן אבי: כן.

אופיר בן אבי: הכל פה.

כרמלה אבנר: כן.

כרמלה אבנר: כן.

אופיר בן אבי: יש למעשה 1,120 שירותי תשלום שיש היום בשרת התשלומים.

רונית תירוש: קנסות?

כרמלה אבנר: אני יכולה לפרט את זה.

רונית תירוש: קנסות?

רונית תירוש: משטרה?

אופיר בן אבי: הכל.

אופיר בן אבי: הכל.

רועי גולדשמיט: הטפסים האלה הם מכוונים, או שזה טפסים להורדה?

כרמלה אבנר: גם וגם.

כרמלה אבנר: אנחנו נראה לכם את המספרים ואתם תיראו.

כרמלה אבנר: יש לנו בעצם 3 רמות של טפסים: יש לנו טפסים רק להורדה, שאחר כך ממלאים בעט ונייר ושולחים.

כרמלה אבנר: טפסים מקוונים שממלאים אותם ושולחים אותם.

כרמלה אבנר: ממלאים אותם בווב, ממלאים אותם.

כרמלה אבנר: הרמה השלישית זה טפסים שכל התהליך הוא תהליך מקוון עד כדי בעצם שילוב עם מערך המידע הפנימי של המשרד עצמו.

רונית תירוש: לגבי הנגישות לאנשים שלא כל כך מתמצאים בעבודה עם מחשב, אתם גם הגדלתם לעשות ויצרתם איזה שהם עמדות שירות שמשרתות אנשים כאלה?

כרמלה אבנר: כן.

כרמלה אבנר: אנחנו ניגע בזה.

רונית תירוש: ביישובים השונים, אולי אפילו יותר ספציפית בפריפריה הגיאוגרפית, שכונות.

כרמלה אבנר: זו בדיוק הכוונה, אנחנו נפרט בהמשך.

כרמלה אבנר: אבטחת מידע – אנחנו מתמודדים ...

כרמלה אבנר: זה מספר שהוא מספר ...

כרמלה אבנר: אנחנו מתמודדים למעלה מ – 5, אנחנו לא מספרים בדיוק את המספרים, אבל של תקיפות בשנה.

כרמלה אבנר: אנחנו נוכל לבוא ולראות את זה גם בסיור.

כרמלה אבנר: ישנה טלביזיה שמצלמת.

רונית תירוש: צריכים לתת את הקונטרה הזאת.

כרמלה אבנר: סליחה?

רונית תירוש: כולם נבהלו ממתקפה.

רונית תירוש: חשבו: מתקפה ראשונה כבר נפלנו.

כרמלה אבנר: לא, לא, א' – משרדי הממשלה לא נפלו.

כרמלה אבנר: היו כאן לא מעט ניסיונות ואנחנו לא נפלנו.

כרמלה אבנר: טיפלנו בזה, הדפנו, עצרנו.

כרמלה אבנר: היתה כאן פעילות מאומצת.

כרמלה אבנר: אנחנו נתאר את זה בהמשך.

כרמלה אבנר: עוד פעם, צריך להתמודד עם זה כאל גלים.

כרמלה אבנר: בפעילות הזאת, הפעילות מאז שממשל זמין קיים, אנחנו נתייחס לזה, בעצם ההתייחסות שלנו לאבטחת מידע היא כאל אורח חיים.

כרמלה אבנר: כך אנחנו רוצים להתייחס.

כרמלה אבנר: אנחנו רוצים בעצם, כל התהליך, גם מה שאנחנו ניגע בהמשך, הוא בעצם לבוא ולראות שאנחנו חייבים ללמוד לחיות בסביבה מאובטחת ולא להתייחס לזה פעם אחת באירוע.

כרמלה אבנר: שירות לקוחות – יש לנו שירות לקוחות שבעצם נמצא כאן, שנותן את השירותים.

רונית תירוש: טלפוני?

כרמלה אבנר: טלפוני, בפייסבוק, בטוויטר, ודרך הווב.

כרמלה אבנר: כלומר יש לנו כאן ערוצי הפצה שונים שאנחנו נענים.

כרמלה אבנר: יש לנו כולל קריאות טלפוניות לאזרחים שמתקשים, נגיד, בשירות התשלומים, בשירות הטפסים, לא יודעים לאיזה משרד ממשלתי לגשת.

כרמלה אבנר: יש להם בעיות שונות.

ענת לוי: באיזה שפות?

כרמלה אבנר: בעברית.

כרמלה אבנר: בכל הנושא של השפות אנחנו לא מאד מפותחים בו.

כרמלה אבנר: יש מעט מאד משרדים שבעצם מדברים יותר מאשר שפה אחת: משרד הקליטה.

כרמלה אבנר: אנחנו היום מנסים למפות ולראות איך אנחנו מרחיבים את נושא השפות עצמן.

כרמלה אבנר: ממשל זמין – בואו נראה רגע, בואו נחזור למקורות ונבין מהו ממשל זמין.

כרמלה אבנר: ממשל זמין זה מהלך מקוון שמתבטא בנגישות רבה יותר את אזרחים ועסקים למידע ממוסדות שלטון, פישוט וקיצור של תהליכים בירוקרטיים, מתן שירותים מקוונים ואימוץ של טכנולוגיות מתקדמות על ידי הממשל לטובת האזרחים והעסקים.

כרמלה אבנר: אני חושבת שהמשפט הזה הוא מאד ממצה בעצם את הרזון דה אתרה שלנו: מי אנחנו, למה אנחנו ולמה?

כרמלה אבנר: מיכאל, אולי אתה רוצה טיפה להיכנס, לספר טיפה על ההיסטוריה של החלטת הממשלה בשנת 96'?

מיכאל איתן: אני לא יודע אם זה, עכשיו יש לנו כאן מפגש של נוסטלגיה.

מיכאל איתן: אבל אני אתבטא אולי, אני חושב שאני דווקא הייתי רוצה לגעת בהגדרה הזאת מהו ממשל זמין?

מיכאל איתן: לגעת פחות בהיסטוריה, ולנסות להבין במושגים שלנו, של היום, מה זה ממשל זמין?

מיכאל איתן: בעצם ממשל זמין זה מושג מאד מאד רחב, שאפשר לתפוס אותו בתחום השירותים, ואפשר לתפוס אותו בתחום הרבה יותר רחב של מערכת היחסים בין האזרח לבין הממשל, או חלק מתפיסת הדמוקרטיה המודרנית.

מיכאל איתן: היום יש זרם מעשי ואידיאולוגי שעוקב אחרי התפיסת עולם של אובמה, שאובמה מוביל בארצות הברית, הוא הולך גם בשיתוף פעולה בינלאומי עם מדינות נוספות, שנקרא: ממשל פתוח.

מיכאל איתן: ממשל פתוח הוא ממשל, זה קונספט מסוים, שמתבסס על 3 עקרונות ופלטפורמה.

מיכאל איתן: זה נגישות שמכוונת בעיקר להרחבת המידע הממשלתי.

מיכאל איתן: יותר שקיפות, יותר נגישות למידע, יותר הנגשת המידע לא רק בצורה שאם אזרח שואל אתה נותן לו את המידע, אלא אתה ביוזמתך דוחף את המידע.

מיכאל איתן: אתה ביוזמתך פותח מאגרי מידע, על מנת שהאזרחים, גם באקדמיה, גם בסקטור הפרטי וגם אנשים בודדים יוכלו לפתח, מהמידע שאתה נותן, שירותים נוספים, ולהעשיר את המידע.

מיכאל איתן: כלומר, אנחנו תופסים היום את המידע כנכס כלכלי, שאם אתה, גם כלכלי וגם דמוקרטי, שאם אתה פותח אותו ומשתף ומוציא אותו לאוויר העולם, הוא מעשיר את עצמו ומעשיר את המדינה.

מיכאל איתן: אם אתה שומר אותו לעצמך, הוא מחמיץ, מתיישן והולך לאיבוד.

מיכאל איתן: בגדול, ממשל זמין, אם אנחנו מסתכלים על התמונה הרחבה ביותר, התפקיד של היחידה הזאת בתוך המושג הזה ששמו: ממשל זמין, זה להיות הזרוע הממשלתית כיחידת מטה, שמשפיעה על כל הארגון הזה ששמו: ממשלה להתקדם בקונספט של הנגשת השירות הממשלתי, בקונספט של פתיחת המידע.

מיכאל איתן: בקונספט של עיקרון נוסף של ממשל פתוח – שיתוף הציבור, ובקונספט שלישי של ממשל פתוח – יכולת להיות יותר אחריותיות, לפתח אחריותיות,accountability , על ידי הנגשת המידע על ידי יצירת עבודה בצורה של קביעת אמות מידה, פרמטרים ויכולת של מעקב ויצירת כלים טכנולוגיים שאתה תוכל לראות כיצד הממשלה עובדת, מה היא מבצעת, מה היא לא מבצעת, וכל זה כרוך היום בפלטפורמה טכנולוגית חזקה.

מיכאל איתן: היכולת, וזה הפן, או המקום שבו אנחנו נמצאים עכשיו, זה המקום שבו הממשלה מפתחת את הפלטפורמה הטכנולוגית המרכזית, כאשר העבודה, בסופו של דבר, מתבצעת פה, בכלים המרכזיים, אבל צריכה להתבצע בכל המשרדים ומתואמת.

מיכאל איתן: אני אגיד שני משפטים ובזה אני אסיים את החלק שלי כאן בהקדמה הזאת.

מיכאל איתן: המשפט הראשון: שלא תהיה שום טעות, הממשלה לא צריכה להיות בחזית הטכנולוגיה.

מיכאל איתן: חזית הטכנולוגיה זה מקום שבו יש הימורים, שבו יש סיכונים גדולים והממשלה לא צריכה להיות שם.

מיכאל איתן: אבל הממשלה כן צריכה להיות צעד, או שני צעדים מאחור, לא יותר מזה.

מיכאל איתן: כלומר, אם היום אנחנו נמצאים כבר 10 שנים, או יותר מכך, לאחר שאדם יכול להיכנס לבנק שלו ולברר מה מצב החשבון, אז הגיע הזמן, זה היה צריך להיות אולי אחרי 5 שנים כשראו שהדבר הזה עובד, שהטכנולוגיה מוכחת, שיש כלים טכניים, שהדבר הזה יהיה בשימוש הממשלה.

מיכאל איתן: אותו דבר הזמנת תורים, אותו דבר כלים אחרים, שהוכיחו את עצמם וקיימים מספיק זמן על מנת שנאמת אותם.

מיכאל איתן: זאת הערה ראשונה.

מיכאל איתן: הערה שניה – יש לנו קושי גדול מאד, אני אגיד חצי משפט, העניין של הזיהוי האישי הוא בעיה שאני לא אגע בה כרגע, אני רק אומר היא בעיה שמעכבת אותנו.

מיכאל איתן: כלומר, אין לנו יכולות היום להביא לכך שאזרח יוכל להיכנס לפרטים האישיים שלו.

מיכאל איתן: למשל, הוא רוצה לדעת כמה נקודות יש לו במשרד התחבורה.

כרמלה אבנר: אנחנו ניגע בזה.

מיכאל איתן: אז יש לנו בעיה בזיהוי האישי של האנשים ולכן זה תקרת זכוכית שמונעת שירותים.

כרמלה אבנר: טכנולוגית אפשר.

מיכאל איתן: כי אנחנו צריכים לשמור גם על הפרטיות.

מיכאל איתן: ויש דברים שצריך לשמור עליהם.

כרמלה אבנר: אנחנו ניגע בזה ונפרט.

מיכאל איתן: והמשפט האחרון, שהוא בעיה קשה מאד שאני מאתר אותה, היא נוגעת לתרבות שלנו כארגון, הממשלה היא אוסף של ממלכות.

מיכאל איתן: כל משרד שומר בקנאות רבה על העצמאות שלו, או נגיד, על האוטונומיה לפחות.

מיכאל איתן: וגוף כזה, כמו ממשל זמין, שהוא גוף שצריך להשפיע על כל הארגון, נתקל בקשיים עצומים ביכולות לקבוע הליכים, ואת האזרח זה לא מעניין.

מיכאל איתן: הוא רוצה לראות את הממשלה כממשלה אחת, כמקום אחד שבו הוא מקבל את כל השירותים, והגוף הזה שמקדם ועושה ומייצר כלים מרכזיים, יש לו המון, המון בעיות של תיאום, שנובעות מהדברים שכולנו מכירים בממשלת ישראל.

כרמלה אבנר: אז הנה, בדיוק בהמשך לדברים של דברי השר, כל משרד בעצם משקף, רואה את כל האזרחים אל מול האחריויות המשרדיות שלו.

כרמלה אבנר: כלומר, מסתכל על כל האזרחים בנושאים שלו, משרד המשפטים, משרד התחבורה.

כרמלה אבנר: מה שממשל זמין מספק הוא בעצם מספק את אותה אספקלריה מהצד של האזרח או העסק, אל מול הרשויות והממסדים השונים, החל מהשלטון המקומי, והמשך במוסדות השלטוניים השונים.

כרמלה אבנר: אנחנו, היה לנו אחד הדיונים בעצם מי הלקוח של ממשל זמין.

כרמלה אבנר: הגענו למסקנה שהלקוח שלנו משרדי הממשלה, והצרכנים שלנו הם הלקוחות, האזרחים והעסקים, ולכן אנחנו מספקים כל דבר שאנחנו בוחנים, וכל תהליך של הנגשה אנחנו מסתכלים בעיניים של מי שבסופו של דבר יצרוך אותם, וגם לתת את כל המידע.

כרמלה אבנר: כי היום העולם הוא מאד מורכב.

כרמלה אבנר: כמו שהשר תיאר, יש הרבה מאד משרדים, אבל התהליכים הם תהליכים שהם חוצים באירועים של האזרחים ושל העסקים, ואנחנו בעצם מספקים את אותו flow, את אותה זרימה בין המשרדים, גם זרימת ידע וגם תהליכים.

כרמלה אבנר: דבר נוסף שאנחנו כאן מסתכלים עליו, וכאן זה מתחבר גם כן לנושא של בעצם גם הטכנולוגיה, אבל גם הנושא של פתיחות, של ממשל פתוח, וזה מה שאנחנו קוראים לו: חוכמת ההמונים, הוא לנצל בעצם את כל הידע שקיים היום בחוץ ונמצא, ולרתום אותו לטובתנו.

כרמלה אבנר: בואו נסתכל על זה, על מה שאנחנו קוראים: קוד פתוח, לדוגמא.

כרמלה אבנר: היום יש בחוץ הרבה מאד אנשים שמוכנים לפתח ולתרום בלי כסף.

כרמלה אבנר: יש המון ידע.

כרמלה אבנר: ידע לא נכלל, ולא נמצאות בחדר הזה.

כרמלה אבנר: יש הרבה מאד ידע בחוץ שאפשר לשתף, אפשר לקבל, אפשר ללמוד, אפשר להשכיל, ואז ליצור תהליכים הרבה יותר סינרגטיים.

כרמלה אבנר: אנחנו נתאר גם כן מה אנחנו עשינו כאן בנושא הזה של "חוכמת ההמונים" ושל "הממשל הפתוח".

כרמלה אבנר: אין לנו כאן משפט אחד של מטרות וחזון.

כרמלה אבנר: יש לנו כאן הרבה מאד נקודות והרבה מאד - - -

רונית תירוש: היום כל המשרדים נמצאים תחת ממשל זמין?

כרמלה אבנר: לא כל המשרדים, הרבה מאד משרדים נמצאים.

כרמלה אבנר: אנחנו בתהליכי מיפוי גם יחד עם - - -

מיכאל איתן: השאלה היא: מה זה המילה "תחת"?

מיכאל איתן: הם עצמאיים, הם בדרך כלל, ב – 99 אחוז מהפעילות הם עושים, צריכים לשכנע אותם, הם צריכים להיות נחמדים ולהסכים.

רונית תירוש: או.

רונית תירוש: קיי.

רונית תירוש: אבל יש מצב, יש משרד שלא מנגיש את עצמו באופן מקוון?

כרמלה אבנר: שלא מנגיש בכלל מקוון?

כרמלה אבנר: לא.

רונית תירוש: אין כבר?

כרמלה אבנר: היום כבר לא.

כרמלה אבנר: הם לא חייבים אבל לעבוד בסטנדרטים ובפלטפורמות שלנו, אם כי עכשיו ביחד - - -

רונית תירוש: אז תעשו תחרות.

אופיר בן אבי: היה דיון בנושא הזה בועדת ההיגוי להגנת מערכות ממוחשבות, שהוקמה לפי החלטת הממשלה, מה שנקרא: שמטה הסייבר מחליף אותו, את הועדה הזאת התקבלה החלטת מדיניות עקרונית שאומרת שלמעט חריגים שיידונו על ידי הגוף שיהיה אחראי על הנושא הזה, כתפיסת עולם הגלישה, שירותים של גלישה דרך, ושירותי אירוח, יבוצעו בממשל זמין כדיפולט.

אופיר בן אבי: זאת החלטת מדיניות.

אופיר בן אבי: זאת אומרת, ממשל זמין צריך להיערך לתהליך הזה, הוא לא תהליך פשוט.

מיכאל איתן: אנחנו באים ואומרים להם: בואו נפתח טפסים.

אופיר בן אבי: טפסים זה כבר - - -

מיכאל איתן: הם עושים מה שהם רוצים, כי זה קשור לניסיון שלהם.

מיכאל איתן: אנחנו אומרים להם: תעשו כך, הם עושים מה שהם רוצים.

אופיר בן אבי: ברובד של אבטחת המידע, מה שנקרא, של האירוח, וכך הלאה, כי זה ענייננו בדיון של שבוע שעבר, החלטת המדיניות אומרת: ממשל זמין הוא הגורם שהממשלה משקיעה בו הכי הרבה תשומות בנושא של אבטחת מידע, ולכן אתרי הממשלה יהיו בממשל זמין.

אופיר בן אבי: למעט אותם חריגים שיצטרכו להוכיח - - -

רונית תירוש: איזה תמריץ אתם נותנים כדי לעודד משרדים?

כרמלה אבנר: מספר תמריצים תקציביים.

כרמלה אבנר: אנחנו היום גם בנושא של מי שמתארח אצלנו אנחנו שמנו תו תקן, שהוא התארח בממשל זמין, כיוון שכל הדומיין שנקרא: gov.il הוא לא בהכרח נמצא אצלנו, בהמשך למדיניות ... תיאר.

כרמלה אבנר: בכל יום כל ממשל שכן מתארח אצלנו הוא מסומן.

כרמלה אבנר: לגבי תמריצים – בחלקם אנחנו קיבלנו בעצם תקציבים כחלק מתקציב הבסיס שלנו, שאני תיכף אתאר, ואנחנו נותנים את השירותים האלה כשירותים בעצם - - -

רונית תירוש: נעשה תחרות שנתית.

מיכאל איתן: אני חייב להגיד שיש גם דעה שניה.

מיכאל איתן: את צריכה גם את זה להביא בחשבון.

מיכאל איתן: אני לא מעמת את הדעות, אני רק אומר.

רונית תירוש: שמה?

מיכאל איתן: צריך לדעת שיש גם דעה שניה.

מיכאל איתן: דעה שניה אומרת: המשרדים אומרים – אתה תקבע לי מה תקן האבטחה, ואני ארכוש, אני אעמוד בתקן שאתה רוצה, תן לי אפשרות להתמודד גם מול ספקים פרטיים שיחזיקו אותי, וזה מגביר את התחרות.

רונית תירוש: זה גם מאתגר אתכם.

רונית תירוש: אבל אני מציעה לך לעשות, כמו שאנחנו במשרד החינוך עשינו, פרס חינוך יישובי, למשל.

רונית תירוש: אז תעשה פרס משרדי לשירות מקוון למשל.

רונית תירוש: מידי שנה, נאמר שהמשרד הזה הוא מצטיין בשירותיו המקוונים.

קריאה: אנחנו עושים את זה.

כרמלה אבנר: יש את דו"ח ממשל זמין שבו אנחנו - - -

רונית תירוש: לא דו"ח.

רונית תירוש: תעשו טקס.

רונית תירוש: אני אומרת לך.

רונית תירוש: זה מדבר אליהם.

אופיר בן אבי: עושים דו"ח, עושים טקס.

קריאה: נותנים גביע.

אופיר בן אבי: נותנים פרסים, גביע.

אופיר בן אבי: כן.

קריאה: אנחנו עושים את זה כל שנה.

מיכאל איתן: זה לא הולך בכוח.

מיכאל איתן: זה לא הולך בכוח.

רונית תירוש: לא, לא בכוח.

רונית תירוש: תחרות.

מיכאל איתן: לא, היא אומרת: צריך לחייב.

רונית תירוש: אי אפשר, אי אפשר.

מיכאל איתן: זה קשה מאד.

רונית תירוש: אני ראיתי כשנכנס ממשל זמין רק איזה בעיות היו במשרדים.

מיכאל איתן: את יודעת, רונית תספר לך מה קורה במשרד החינוך.

מיכאל איתן: יש שם אגף הטכנולוגיה, מינהל הטכנולוגיה ... אגף שני, והם ביניהם לא מתאמים ומלחמות עולם.

קריאה: בתוך הממשלה?

קריאה: זה לא יכול להיות.

רונית תירוש: לא הממשלה.

רונית תירוש: זה בתוך אותו משרד.

מיכאל איתן: בתוך אותו משרד.

כרמלה אבנר: מטרות וחזון – לתת שירות מקוון יעיל.

כרמלה אבנר: אני מתחילה דווקא עם זה, תג שירות 24/7, כי אם אנחנו לא נותנים ערך ואנחנו לא נותנים שירות, אז זה מאד נחמד החזון, אבל אנחנו לא נהיה שם.

כרמלה אבנר: ויש מקום להשתפר.

כרמלה אבנר: בכל המקומות האלה תמיד יש מקום להשתפר, בטח במקום שבו הוא מוקם מתוך המקום הטכנולוגי, אז לכן אנחנו היום עובדים חזק מאד עם שירות לקוחות, אנחנו בונים, מה שנקרא: SLA – service level agreement – וכאן זה אחד המקומות שאנחנו שמנו לנו כיעד להשתפר וזה אחת הנקודות שאנחנו צריכים באמת לעשות שם הרבה יותר ולתקשר את זה.

כרמלה אבנר: אנחנו פלטפורמה לניהול תהליכים בין משרדיים.

כרמלה אבנר: אנחנו כן רוצים לקדם את המשרדים לקדמת הטכנולוגיות, אנחנו לא ב – state of the art, אנחנו לא מעבדת הניסוי של הטכנולוגיה, אבל אנחנו בפירוש לומדים ועוקבים אחרי הטכנולוגיות לראות איך אנחנו יכולים לרתום אותם לטובת האזרחים, העסקים ומשרדי הממשלה.

כרמלה אבנר: אנחנו מדברים על שיפור תדמית הממשלה.

כרמלה אבנר: אני חושבת שאנחנו ה – good news של הממשלה.

כרמלה אבנר: כלומר, אין לנו שום אג'נדה.

כרמלה אבנר: אנחנו לא גוף פוליטי.

כרמלה אבנר: אנחנו בפירוש הגוף שבא להקל, לפשט ולשפר את התקשורת בין האזרחים, העסקים, המגזר השלישי לבין גופי הממשל השונים.

כרמלה אבנר: אנחנו כן חושבים שבאמצעים טכנולוגיים אפשר לשפר תפוקות בתוך ממשלה, ברגע שמשפרים תפוקות בפנים.

כרמלה אבנר: זה בוודאי ובוודאי ישירות מואצל על השירותים החיצוניים.

כרמלה אבנר: לתת שירותים מקוונים חדשים ובאמצעות הפעילויות שלנו לצמצם בעצם את הבירוקרטיה.

כרמלה אבנר: משפט אחד קצר, אני חושבת שבתפקיד שלי כשאני נכנסתי, רשום לי שאני מנהלת ממשל זמין ופרויקט תהיל"ה.

כרמלה אבנר: כלומר, עדיין אנחנו ...

כרמלה אבנר: מה ההגדרה של פרוייקט?

כרמלה אבנר: כי הסתכלתי גם באחת מהחלטות הממשלה, טל, נכון, היתה החלטת ממשלה שמרכבה ותהיל"ה הם פרויקט שצריכים להסתיים עד שנת 2006, כמדומני.

כרמלה אבנר: אלה פרויקטים שהם בעצם לא מסתיימים.

כרמלה אבנר: זה לא פרוייקט.

כרמלה אבנר: לפרויקט יש התחלה, סוף, ואחר כך אפשר לפזר אותו.

כרמלה אבנר: זה מערך.

כרמלה אבנר: זה מערך שאי אפשר לפזר אותו, כיוון שהשירותים הם שירותים כברש שאי אפשר בלעדיהם.

כרמלה אבנר: ראינו מה קרה באותו אירוע שבו היתה לנו תקלה תפעולית ולא היתה זמינות של מספר אתרים.

כרמלה אבנר: אז השימושים האלה הם כבר הפכו להיות חלק מהתהליכים היום יומיים.

כרמלה אבנר: חלק מאורח החיים ומנוחות החיים, ה – well being שלנו.

רונית תירוש: המושגים "תהיל"ה" ו – "מרכבה" נשארו?

כרמלה אבנר: אז אנחנו עכשיו עומדים, אחת מתכניות העבודה שלנו באמת, מה שמיכל עושה, זה לנושא של המיתוג.

כרמלה אבנר: תהיל"ה התחיל בעצם ממה שנקרא: חוות השרתים, האירוח.

כרמלה אבנר: אז אנחנו ממשיכים עם שני המושגים.

רונית תירוש: לא כולם ...

רונית תירוש: ממשל זמין?

כרמלה אבנר: הכל זה ממשל זמין.

כרמלה אבנר: תהיל"ה הוא חלק, בעצם, ממשל זמין.

כרמלה אבנר: אנחנו הולכים, רוצים יותר להעצים את השם ואת המונח: ממשל זמין, כי אנחנו מאד אוהבים את המשמעות שלו.

כרמלה אבנר: השם בעברית, לטעמי, הוא גם הרבה יותר יפה מאשר השם בלועזית שזה government e.

כרמלה אבנר: אנחנו לא רק ...

כרמלה אבנר: זאת אומרת, המשמעות היא לא לעשות ממשל מקוון בשביל עצמו.

מיכאל איתן: ...

מיכאל איתן: בשנת 90', זה התרגום, אני רק תרגמתי מארצות הברית.

מיכאל איתן: היו מושגים כמו - - -

כרמלה אבנר: מה שאנחנו רואים כאן ...

כרמלה אבנר: אנחנו רואים בעצם את ההתפתחות של ממשל זמין להסביר, עוד פעם, למה זה לא פרוייקט?

כרמלה אבנר: גם השירותים הראשונים שנתנו אז הם הולכים ומתפתחים, בואו נסתכל אפילו על אירוח אתרים.

כרמלה אבנר: אז כל הנושא של אבטחת מידע הולך ומתחזק, זה משהו שצריך ללכת ולהשתכלל.

כרמלה אבנר: כל נושא השירותים.

כרמלה אבנר: נושא השירותים שפיתחנו אותם לאורך השנים.

כרמלה אבנר: מידע ממשלתי, סטנדרטים, תקשורת שקיפות, רב ערוציות, doing business שזה פרוייקטים בין משרדיים והתהליכים של הפרסונליזציה, אנחנו ניגע בדברים האלה, אבל מה שאנחנו רואים בעצם זה התפתחות גם השירותים, וגם בתוך שירות לאורך השנים עצמם.

כרמלה אבנר: תקציב הבסיס, שאלת מה אנחנו, בעצם מה ה – incentive?

כרמלה אבנר: זה הנתונים כאן נכונים ל – 2011.

כרמלה אבנר: תקציב הבסיס של 2011 היה 70 מיליון שקלים, שזה בעצם התקציב שאושר בכנסת.

כרמלה אבנר: יש לנו עוד כ – 17 מיליון שקלים שזה תקציב שמותנה בהכנסות.

כרמלה אבנר: אנחנו בעצם נותנים פה שירותים למשרדי ממשלה ואנחנו גובים כנגדם כספים.

כרמלה אבנר: יש לנו עוד כ – 25 מיליון שקלים שלא נרשמו כאן, כנגד פרויקטים.

כרמלה אבנר: כלומר, אנחנו עובדים, לדוגמה, עבור היתרי בניה, ... ממשרד הפנים.

כרמלה אבנר: משרד הפנים רצה את הפרויקט והעביר לנו תקציבים מהתקציב שלו לטובתנו, לטובת ביצוע הפרויקט.

כרמלה אבנר: אז בעבור פרויקטים כאלה יש לנו עוד 25 מיליון שקלים.

כרמלה אבנר: יש לנו כאן למעלה מ – 250 עובדים.

כרמלה אבנר: היחידה מנוהלת על ידי בסיוע של זיו, סגן מנהל היחידה, תחת האחריות הישירה של טל, של סגן בכיר לחשב הכללי, ואחראי בעצם על כל הטכנולוגיות באוצר ובממשלה.

כרמלה אבנר: אחד הדברים שכן ציינו כאן, אנחנו מבוקרי, או מונחי רא"מ – רשות אבטחת מידע, החל מתחילת 2011.

כרמלה אבנר: בעצם אנחנו שמה עובדים, אנחנו מסתכלים על הרבה מאד מהנהלים שלנו וההסתכלות תחת ההנחיה של רא"מ.

כרמלה אבנר: ממשל זמין – יש כאן רק דוגמה אחת.

כרמלה אבנר: אנחנו בעצם מודדים את עצמנו אל מול מדידות עולמיות שקיימות בתחום.

כרמלה אבנר: ישנן 3 מדידות שהן רלוונטיות: זה האו"ם, זה הבנק העולמי ו – OECD.

כרמלה אבנר: אחד הדברים שאנחנו בונים זה לבוא ולראות את אותם אלמנטים שבונים את הדירוגים של ישראל ולראות איך אנחנו מצליחים להשתפר בהם כדי לקדם את המקום של ישראל.

כרמלה אבנר: ממשל פתוח – השר דיבר על הנושא של ממשל פתוח – אנחנו מדברים בעצם על אותה פלטפורמה לתקשורת עם אזרחים ועסקים בכל הרמות ובכל הערוצים עצמם, גם ברשתות החברתיות, גם דרך הסלולר ששמה זה, אנחנו עדיין לא במקום שאנחנו רוצים להיות, אבל אנחנו לא בכדי שם, כי כמו שנאמר, אנחנו לא רוצים להיות ראשונים בטכנולוגיה.

כרמלה אבנר: העולם הזה עדיין טכנולוגית מתפתח ואנחנו עדיין לומדים אותו, והתפקיד שלנו כממשל זמין הוא לא רק להנגיש אפליקציות, אלא לבנות בסלולר, אלא גם לבנות את אותה פלטפורמה ואותם סטנדרטים לרשות המשרדים כדי שהם יוכלו לפתח את האפליקציות שלהם שם.

רונית תירוש: למה יש לכם רק סוכנויות בפייסבוק?

קריאה: ו – 13,000 פניות טלפוניות?

כרמלה אבנר: הטלפונים עדיין הם יותר קיימים.

כרמלה אבנר: בפייסבוק אנחנו שמה ...

כרמלה אבנר: יש לנו יותר פניות בפייסבוק.

כרמלה אבנר: אנחנו בטוויטר עלינו ל – 4,000 פניות.

כרמלה אבנר: אני לא יודעת למה זה רשום 168.

מיכל לוי: לא, אבל 4,000 עוקבים זה כמו פניות ...

מיכל לוי: אנחנו לא מפרסמים ...

מיכל לוי: אנחנו עושים את זה, מה שנקרא, ... ויראליות.

מיכל לוי: עוברים מפה לאוזן.

מיכל לוי: עוד לא פרסמנו את המדיה החברתית.

מיכל לוי: לאנשים, מכיוון שהשירות הטלפוני שלנו הוא בין היתר ...

מיכל לוי: במיוחד כשמדובר בבעלי כרטיסים חכמים, מסוגל לתת גם טיפול פרטני, מה שלא ניתן לעשות ברשתות חברתיות, אנחנו בפייסבוק שמה.

כרמלה אבנר: יש עוד דילמה.

כרמלה אבנר: אחת הדילמות שלנו בכל הנושא של הרשתות החברתיות אנחנו מאד קשה לנו להציע קופונים ולהציע תהליכים אחרים, לייקים אחרים.

כרמלה אבנר: אז כן יש לנו לייקים.

כרמלה אבנר: אנחנו - - -

רונית תירוש: אולי תשנו את פלח האוכלוסייה שבכלל מתקשר אתכם.

רונית תירוש: אולי הצעירים פחות מתקשרים?

רונית תירוש: אני לא יודעת אולי יש להם פחות עניינים עם משרדי ממשלה.

רונית תירוש: למבוגרים יותר – יש יותר, והם יותר מחוברים לטלפונים.

מיכאל איתן: לא, אבל אנחנו יכולים לעקוב אחרי מהלך של שנים.

מיכאל איתן: אז תמיד היו מבוגרים.

רונית תירוש: נכון.

קריאה: כמה "לייקים" יש?

מיכל לוי: יש לנו 1,400 "לייקים"

אופיר בן אבי: צריך לעשות הבחנה יש מישהו שכולל שירות לקוחות, דרך הפייסבוק לבין "לייק".

אופיר בן אבי: "לייקים" יש כמובן הרבה יותר.

מיכל לוי: התגובות אבל הן מאד מעניינות.

מיכל לוי: אנחנו מקבלים תגובות מאד מעניינות.

רונית תירוש: אני יודעת, אני חושבת שעיריית תל אביב ...

רונית תירוש: חסמו שם את הפייסבוק.

מיכל לוי: יש מקומות שבחרו, זה עניין של התמודדות.

מיכל לוי: ההתמודדות עם רשתות חברתיות היא לא פשוטה, מכיוון שאתה בעצם עונה לאזרח, או לעסק, או למי שפנה אליך וכולם רואים.

מיכל לוי: חלק מהמקומות סגרו.

מיכל לוי: אני לא יודעת לגבי עיריית תל אביב.

קריאה: המשרד להגנת הסביבה.

מיכל לוי: בוודאי.

קריאה: המשרד להגנת הסביבה ואגד.

קריאה: היה להם צרות עם זה.

קריאה: ומשטרת ישראל, לעומתם - - -

מיכל לוי: משטרת ישראל, לדוגמה, השתמשו ברשתות החברתיות כדי לתת מענה ומידע לציבור בזמן השריפה בכרמל.

מיכל לוי: עיריית חיפה פתחה מוקד שירות לקוחות.

מיכאל איתן: משטרת ישראל בשוטף.

מיכל לוי: בשוטף כן, כן, בהחלט.

מיכל לוי: זה היה המקום שבו צריך לתת מענה מעכשיו לעכשיו, כי באתר אינטרנט כל פעם לעדכן אותו זה הרבה יותר מסובך ולכן זה עובד כל כך יפה.

מיכל לוי: אנחנו משתמשים בזה כדי לתת מידע לע שירותים.

מיכל לוי: אנחנו מידי פעם מעוררים מודעות של הציבור אל מול תקופה.

מיכל לוי: לדוגמה: לקראת היציאה לחופשת הקיץ אנחנו מעבירים מידע על עבודה של נוער.

מיכל לוי: אנחנו מפרסמים מידע גם של אזרחים אחרים.

מיכל לוי: באיזה שהוא מקום קצת פחות מעונב לתת מידע קצר וענייני בלי להציף את הציבור, וזה מאד מוצלח.

כרמלה אבנר: אחד הדברים, לדוגמה, משרד החינוך – נתנו הנחיה למורים לא להשתתף בפייסבוק עם התלמידים.

רונית תירוש: נכון.

כרמלה אבנר: אז אנחנו ... את הערכים למה כן ומה לא.

כרמלה אבנר: אני חושבת באיזה מקום שזה פספוס, כי אפשר לפתוח גם פרופילים שונים, לבחור באיזה קבוצות ומה רואים גם בפייסבוק, ואני חושבת שאנחנו כהורים, אני מדברת על שכבת גיל אחרת, חייבים לדעת ולהכיר את העולם הזה שבנוער בו הולך ומשתמש בו הרבה יותר.

כרמלה אבנר: אז יש כאן המון יתרונות, יש כאן גם ללא ספק המון סיכונים.

כרמלה אבנר: בפייסבוק צריך לדעת להתנהל וזה נכון.

כרמלה אבנר: זה יכול להיות מנוף, אבל זה יכול להיות גם הרסני.

כרמלה אבנר: אז אנחנו היום, מיכל מובילה את זה.

כרמלה אבנר: אנחנו מנהלים גם פורומים.

כרמלה אבנר: אנחנו מסתכלים ואנחנו עושים את זה במינונים הנכונים ואנחנו ממשיכים עדיין להתלבט מה המקום הנכון.

כרמלה אבנר: data gov.

כרמלה אבנר: – data gov.

כרמלה אבנר: בעצם זה אחד הדברים שיופיעו, תיכף ירחיב, זה אחד הדברים שאנחנו מאד, מאד, מאד מאמינים בו.

כרמלה אבנר: זה התחיל לפני שנה ומשהו, עם הנגשה של המשרדים, לפני חצי שנה, שהועלו המשרדים השונים, ובעצם החשיבה מאחורי זה: מידע צריך להיות נחלת הכל.

כרמלה אבנר: כל אחד צריך לעשות בו את השימוש במידע, זה לא שאנחנו יודעים כל אחד מה הוא צריך לעשות בשימוש ולפתח את האפליקציה בשביל מישהו אחר, אלא זכותו של כל אחד לקחת את המידע ולפתח סביבו את האפליקציות.

כרמלה אבנר: אולם צריך גם בזה להיות זהיר, כי כשאנחנו מנגישים הרבה מאד מידע צריך להיזהר מאותן קורלציות שאפשר לעשות, את אותם נושאים.

כרמלה אבנר: כלומר, צריך גם לבחון בצורה נכונה מה אנחנו מנגישים ואיך מנגישים.

כרמלה אבנר: לוודא שעדכניות המידע, נכונות המידע, שלמות המידע, כי אם לא זה יכול להוביל אותנו למקומות וצרות אחרות.

כרמלה אבנר: אנחנו התחלנו ממש בהנגשה של מאגרים סטטיים, אפילו בלי סטנדרטים, כשהכוונה שלנו היא ללכת להוסיף הרבה מאד סטנדרטים ככה שאפשר יהיה לעשות גם פיתוח של אפליקציות סביב המידע הזה, וגם אנחנו מחפשים היום כלים שכל אזרח יוכל לעשות בהם שימושים במידע.

כרמלה אבנר: אנחנו מנגישים אותו בשלבים הראשונים באקסלים, בהמשך זה יהיה ברמה של XML שזה טכנולוגיה שאפשר לפתח שם אפליקציות.

מיכאל איתן: אני רק רוצה קצת שנבין את הפרופורציות.

מיכאל איתן: האתר הושק לפני כחצי שנה, כולל 64, זה לא בדיוק מאגרים, זה חלקי מאגרים, אבל נגיד רגע אחד 64 מאגרים,

כרמלה אבנר: ורשימות.

מיכאל איתן: רק שיהיה לך מושג, בארצות הברית מדובר בעשרות אלפים, אולי יותר מעשרות אלפים.

מיכאל איתן: מאות אלפים.

מיכאל איתן: בבריטניה מדובר בעשרות אלפים.

מיכאל איתן: אנחנו בין המדינות שבכלל מתעסקות בזה, אין הרבה כאלה עדיין.

מיכאל איתן: אבל הדוגמאות ואיפה שזה קיים בצורה יותר שימושית, מדובר גם כאן, אנחנו מצפים להגיע לאלפים.

מיכאל איתן: זאת אומרת, אנחנו רק בתחילת הדרך, וזה עוד פעם נוגע גם ליכולת שלנו לשתף פעולה עם המשרדים ולהתחנן שהם יעמידו כי המאגרים אצלם.

מיכאל איתן: אנחנו יודעים לייצר את הפלטפורמה, אבל המידע הוא בידיים שלהם.

- רכלבסקי: אתם ממש יוצרים מאגר חדש.

כרמלה אבנר: לא, אנחנו לוקחים את המאגרים ומנגישים.

כרמלה אבנר: אנחנו עכשיו התחלנו גם, בעקבות המינוי של רבקה דבש למנהלת יחידת חופש המידע, בעצם לעבוד גם איתה.

כרמלה אבנר: כי בעצם דרך אותם 300 אנשים נאמני מידע שיש לה, אנחנו יכולים בעצם לחבור ולראות איך אנחנו בעצם מעצימים ומחזקים את הקשר.

רונית תירוש: מה למשל את מכניסים שם כרגע?

כרמלה אבנר: אנחנו נציג את רשימת המידע שיש לנו.

כרמלה אבנר: עוד פעם, המידע הוא לא שלנו.

כרמלה אבנר: צריך מאד מאד לחדד את זה.

רונית תירוש: ברור.

כרמלה אבנר: ממשל זמין הוא לא הבעלים.

כרמלה אבנר: אין לו את האחריותיות על המידע.

כרמלה אבנר: אנחנו בעצם מאפשרים להנגיש אותו ויוצרים את אותה פלטפורמה שאפשר יהיה לעשות בה את השימוש.

ענת לוי: ומה עם שמירת המידע בסגנון ארכיון לעתיד?

ענת לוי: כמו ארכיון המדינה?

טל הרמתי: תיראו, בואו נעשה את ההבחנה, האחריות של הממשלה לשמור את המידע בתוך מערכות המידע הפנימיות שלו, וכך הלאה, נשמרת ולא קשורה לדיון הזה.

טל הרמתי: הדיון הזה, ולא רק זה, גם האחריות של הממשלה לחשוף את המידע בהרבה מאד מערכות מידע שקיימות באינטרנט קיימת.

טל הרמתי: זה לא הסיפור הזה.

טל הרמתי: הסיפור הזה מדבר על נקודה שבה מידע ממשלתי נחשף בצורתו הגולמית, כשאחריות המשרדים היא לחשוף אותו בצורתו הגולמית ולתת לציבור את היכולת לבנות על גבי המידע הגולמי הזה מערכות מידע, פתרונות, עסקים יכולים לקחת את המידע הזה ולעשות בהם שימוש צפוי, וזה מה שקרה גם בארצות הברית.

טל הרמתי: צפוי סביב הנושא הזה להתפתח, מה שנקרא, אקו סיסטם שלם של גורמים שירצו לעשות שימוש ומחקר בנתונים האלה, והממשלה תשתף פעולה במה שנקרא, בחשיפת המידע בלי פילטרים.

מיכאל איתן: אולי אני אתן דוגמה מאד מוצלחת: יש לנו תוכנה היום באייפון של waze, עכשיו, אני כשאני צריך לנסוע לכנסת אני פותח את התוכנה של ה - waze, לא בגלל שאני לא יודע איך להגיע, היא מראה לי את הדרך, אבל היא מראה לי גם באיזה דרך יותר כדאי להגיע ולחסוך זמן.

מיכאל איתן: התוכנה הזאת חוסכת למשק של מדינת ישראל, היא שירות לציבור שהממשלה היתה צריכה בעצם לתת אותו.

מיכאל איתן: פעם, בימי קדם, עמדו שוטרים וכיוונו תנועה לאיפה שיותר מהר.

מיכאל איתן: היום זה נעשה על ידי גורם פרטי שחוסך המון כסף למדינה, לתוצר, כי אנשים מבזבזים פחות זמן בדרכים, פחות פגיעה באיכות הסביבה, פחות דלק ויכולים לייצר בינתיים ולשלם מיסים.

מיכאל איתן: זה מכניס מיליונים.

מיכאל איתן: אבל מה?

מיכאל איתן: אם הממשלה לא תיתן את המידע המעודכן איפה הדרכים פתוחות, איפה הם נסגרות, איפה יש כל מיני דברים שקורים בדרך, אז הפרויקט הזה לא יקום.

מיכאל איתן: עכשיו, ברגע שמנגישים את המידע, אנשים לבד חושבים על שימושים.

מיכאל איתן: למשל, שאלת מקום מה?

מיכאל איתן: למשל, סתם, רשימת בתי ספר, אולי זה דווקא דוגמה לא הכי חיובית.

מיכאל איתן: אבל רשימת בתי ספר, או רשימת עבירות שמתבצעות לפי אזורים גיאוגרפיים.

- רכלבסקי: זאת בעיה.

- רכלבסקי: הנהלת בתי המשפט והמשטרה זה המאגרים הכי גרועים.

מיכאל איתן: אז אני אומר, אנשים יכולים להחליט, בזמן שהם רוצים לעבור דירה, חשוב להם לקבל מידע על מה קורה בסביבה.

מיכאל איתן: הם יכולים לקבל מידע מרוכז.

מיכאל איתן: מישהו יעבד את זה כבר לתכנית, איזה חברת נדל"ן, או מישהו יעשה, ולציבור יהיה יותר קל לחיות.

מיכאל איתן: עכשיו, זה הכל תלוי, זה מתחיל בזה שהמידע קיים בממשלה, אם הם שומרים עליו הוא מחמיץ שם.

מיכאל איתן: אם הם יפתחו אותו ואנחנו כאן, זה תפקיד היחידה הזאת, לייצר את הפלטפורמה שהופכת את המידע הזה למשהו שאפשר להפיק ממנו תועלת.

מיכאל איתן: היחידה הזאת לא תעשה את השימוש האחרון.

מיכאל איתן: היא תעמיד אותו ויהיו מפתחים פרטיים, חברות ציבוריות, אנשים מתנדבים שיאפשרו אותם.

רונית תירוש: אתם בעצם משמישים את המידע הזה כדי שאפשר יהיה לעשות איתו - - -

מיכאל איתן: מנגישים אותו.

מיכאל איתן: תגידי: מנגישים.

רונית תירוש: מנגישים כדי שאפשר לעשות עליו כל מיני אפליקציות, מניפולציות, וכו'.

רונית תירוש: השאלה שלי: אתם עושים את זה דרך פילטר מסוים?

רונית תירוש: זאת אומרת, אתם בודקים עד כמה המידע הזה מדוייק?

טל הרמתי: קודם כל הפילטר הראשון זה נושא של פגיעה בפרטיות או בביטחון המדינה.

טל הרמתי: זה פילטר בסיסי.

טל הרמתי: זה חייב להיות.

טל הרמתי: כי המידע הזה אסור לו שיהיה שם נתונים שיכולים לפגוע בפרטיות בצורה כזאת או אחרת.

רונית תירוש: אז זה פילטר ראשון.

טל הרמתי: זה פילטר ראשון.

טל הרמתי: אבל הנקודה פה - - -

רונית תירוש: דיוק בנתונים.

טל הרמתי: זאת נקודה שחייבים להדגיש אותה.

טל הרמתי: ממשל זמין מספק את הפלטפורמה.

טל הרמתי: הוא לא מספק, האחריות על כל אחד ואחד מפרטי המידע, ממאגרי המידע הזה, היא מלאה של המשרד - - -

רונית תירוש: אבל אני כאזרחית מה אני יודעת?

רונית תירוש: אני יודעת זה ממשל זמין ואתם פישלתם.

רונית תירוש: מה מעניין אותי - - -

כרמלה אבנר: אנחנו באמת מתחילים לעבוד גם עם ...

כרמלה אבנר: כדי לבוא ולבדוק את כל הנושא של המאגרים.

כרמלה אבנר: אנחנו כן מתחילים עכשיו להיכנס וללמוד איך אנחנו בעצם עושים את ה – data integrity זה לא תהליכים פשוטים, ואנחנו צריכים כאן גם לבחון באמת את המקום - - -

רונית תירוש: אתם נותנים למשרדים סטנדרטים, הנחיות.

זיו סלייטר: כן, בדיוק.

זיו סלייטר: זה המקום שלנו.

טל הרמתי: בדיוק.

טל הרמתי: ממשל זמין קבע סטנדרטים, קבע דרכים, קבע את הפורמטים שבו זה עושה.

טל הרמתי: קבע את המקום, נותן את הפלטפורמה שבה כל הנושא הזה, מבחינת האזרח, מגיע למקום אחד מאוחד.

טל הרמתי: למרות שכל משרד מעלה את שלו.

טל הרמתי: זה כן.

טל הרמתי: זה בדיוק תפקידו של ממשל זמין.

כרמלה אבנר: בוא ניתן דוגמה של אתר מזג האוויר, וכאן כן היה, דרך אגף תקציבים.

כרמלה אבנר: אתר מזג האוויר בעצם נתן את השירותים של מזג האוויר.

כרמלה אבנר: ביקש אגרה, והוא נתן בעצם את השירותים מה יהיה מזג האוויר ועוד שירותים מטאורולוגיים בכל נקודת זמן, על פי כל מיני אפליקציות שהם קיימות.

כרמלה אבנר: אגף תקציבים הודיע להם שהם יותר לא יכולים לקבל, הם לא צריכים לתקצב את עצמם מתוך הכנסות, זה אומר שהם לא יכולים יותר לגבות.

כרמלה אבנר: המשמעות היא שהם צריכים להנגיש את כל מאגרי המידע.

מיכאל איתן: אני חייב לתת קרדיט לאגף התקציבים.

מיכאל איתן: אגף התקציבים אמר להם: אתם גובים מהציבור בערך 2, 3, מיליון שקל בשנה, אנחנו ניתן לכם את ה – 2, 3 מיליון שקל, ותנו את זה חופשי.

מיכאל איתן: בלי קבלות ובלי בקשות.

רונית תירוש: איזה עניין, אגב, היה להם להיות נחמדים?

מיכאל איתן: זה מייעל את המשק.

מיכאל איתן: אוצר חכם רוצה שהמשק ירוויח כמו ה – waze .

כרמלה אבנר: ליצור כאן איזה שהוא סוג של תחרות.

מיכאל איתן: בשביל 3 מיליון שקל לא שווה לי ואני יכול לייצר - - -

כרמלה אבנר: ואז מה שקרה אנחנו בעצם הנגשנו, ישבנו עם הרשות המטאורולוגית ובנינו איתם בעצם איך הם מנגישים את כל ה – data basic שלה.

כרמלה אבנר: הם עשו סקר ספקים והודיעו שהאתרים - - -

רונית תירוש: איך אני מגיעה לדף?

רונית תירוש: איך אני מגיעה?

מיכאל איתן: זה יושק רק בעוד כמה ימים.

רונית תירוש: ואז איך זה ייקרא?

אופיר בן אבי: זה למעשה יהיה באותה דוגמה שהראינו פה.

רונית תירוש: כשאני מקישה בגוגל: מזג אוויר, זה יביא אותי לשם?

אופיר בן אבי: כן.

אופיר בן אבי: זה נקרא אתר ims.gov.il.

מיכאל איתן: בעתיד את תעשי: מזג האוויר וזה יוביל אותך לשם.

מיכאל איתן: זה מה שיקרה.

מיכאל איתן: כשית

מיכאל איתן: חילו עוד שימושים וזה יעלה בטבלה של גוגל, אז לאט לאט זה יתפוס מקום ראשון.

אופיר בן אבי: יש לנו גם יכולת גם לקדם את זה גם בגוגל.

אופיר בן אבי: אנחנו עושים שבוע לקמפיינים.

רונית תירוש: או שאני ארד עד למטה, ומה אני אראה?

רונית תירוש: Gov.il?

כרמלה אבנר: Gov.il כן.

רונית תירוש: או.

רונית תירוש: קיי.

כרמלה אבנר: אולי נגיד מילה כאן על מפ"י – מרכז מיפוי ישראל - על שיתוף הפעולה עם מפ"י.

כרמלה אבנר: אופיר, בוא תגיד מילה על שיתוף הפעולה עם מפ"י גם.

כרמלה אבנר: כי זה גם חשוב פה בכל הנושא של - - -

אופיר בן אבי: כל הנושא של הנגשת מידע בצורה הזאת של מאגרים, החלק של מידע גיאוגרפי הוא חלק מאד מרכזי.

אופיר בן אבי: אותם דוגמאות שהשר הזכיר בארצות הברית וגם בבריטניה עושים שימוש נרחב במידע גיאוגרפי ואנחנו מתכוונים לאפשר את זה גם בקרוב, ...

אופיר בן אבי: שיתוף מידע עם מפ"י, לייצר בעצם שכבות מידע גיאוגרפי שהציבור יוכל לעשות גם בהם שימוש.

אופיר בן אבי: זה בעצם התכנית.

טל הרמתי: זה בצד של הפלטפורמה.

אופיר בן אבי: נכון.

טל הרמתי: בצד של ההוראה – ניתנה הוראה על ידי, לפני כחודש, שאומר שכל המידע הגיאוגרפי שקיים במשרדי הממשלה יועמד לציבור ללא תשלום, באמצעות אתר המפות הממשלתי, שזה אתר של מפ"י.

טל הרמתי: מדובר פה על מאות של שכבות של מאגרי מידע, למעט מקרים, כמובן, של ביטחון המדינה, וכך הלאה.

טל הרמתי: אנחנו מניחים שהתהליך הזה יקרה במהלך השנה, שנה וחצי הקרובות.

כרמלה אבנר: אנחנו כבר משלבים אותם בפרויקטים.

כרמלה אבנר: הם חברו אלינו ואנחנו בעצם היום מנחים כמעט כל פרויקט שקיים ואנחנו למעשה משלבים אותו, כך שכל הממשק בעצם יהיה גם ממשק ... גיאוגרפי.

כרמלה אבנר: בוא תמשיך מכאן.

אופיר בן אבי: למעשה, העניין של פרסום מאגרי המידע זה מתקשר למה שהשר אמר בהתחלה.

אופיר בן אבי: זה עניין פה של ביצה ותרנגולת.

אופיר בן אבי: קודם כל קבלת שיתוף הפעולה וה – attention של אותו משרד – אנחנו כרגע רוצים לייצר איזה שהיא מסה של מאגרים רשימון, ואני מניח שהטיוב של המידע, והמסה של המאגרים יגיעו גם בהמשך.

אופיר בן אבי: יש פה דוגמאות לשיתופי פעולה ויוזמות שעשינו עם השר בחודשים האחרונים זה אתר שיתוף הציבור, בעצם אתר שמאפשר העלאת נושאים לדיון.

אופיר בן אבי: בעצם שיתוף הציבור לקבלת הדעה שלו.

אופיר בן אבי: יש כאן, מספרית אפשר לראות, אני מניח שהם כבר התעדכנו מאז, מאז המצגת שהכנו, אבל בהחלט היה כאן תגובות ושיתוף פעולה של הציבור סביב הנושא של גוגל סטריט וויו, ואפשר גם לחבר את זה לנושא של שיתוף הציבור, ועדת טרכטנברג, שהוא מודל, שוב, שהיה ביוזמת השר.

אופיר בן אבי: היו מספרים מדהימים: היו 3,500 תגובות.

אופיר בן אבי: זה לא באמת תגובות, חלקם היו הרצאות ארוכות ומנומקות.

כרמלה אבנר: דברים מדהימים ברמת השיתוף.

כרמלה אבנר: מפליא עד כמה אנשים ממש השקיעו - - -

- רכלבסקי: ואיך זה עבר לטרכטנברג?

כרמלה אבנר: אנחנו העברנו את החומר.

מיכאל איתן: חלק מהאנשים, חלק קטן אומנם, אבל חלק גם הוזמנו להעיד בפני הועדה בעקבות הפניות שלהם.

כרמלה אבנר: בועדת היגוי של ממשל זמין עלה רעיון לעשות את "שיח החודש", כלומר, לנצל את הפלטפורמות האלה ולקחת בכל פעם נושא ממשלתי אחד, לפתוח אותו לתקופה מסויימת לדיון, לקבל תגובות בפורום ולהמשיך ולהעביר אותו לקובעי המדיניות,

רונית תירוש: לבעל העניין.

כרמלה אבנר: לבעלי העניין.

כרמלה אבנר: בדיוק.

קריאה: עכשיו נמצא באתר כל נושא קיצור שבוע העבודה, שזה גם כן דיון די חזק.

מיכאל איתן: אבל כמה, אבל יש דיונים שמשתתפים בהם רק 40, 50 איש, 30.

קריאה: לא, דווקא בקיצור שבוע עבודה - - -

מיכאל איתן: ויש כאלה שהם מאות ובודדים זה מגיע לאלפים.

מיכאל איתן: בודדים.

רונית תירוש: קיצור שבוע העבודה זה מהאלפים?

קריאה: קיצור שבוע העבודה – 120 תגובות.

קריאה: זה דיון שעומד שבוע, והוא כ – 120 תגובות.

קריאה: ליתר דיוק – 117.

קריאה: אנחנו מדברים על בין 15 ל – 17,000 ...

קריאה: רק החודש.

קריאה: זאת אומרת רק כניסות של אנשים שנכנסו.

קריאה: סטטיסטיקות מאד טובות יש לאתרים האלה.

רונית תירוש: אפשר בכלל לעשות דרך קבע כל יוזמה, רפורמה שהממשלה מתכווננת אליה.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: נכון.

רונית תירוש: להעלות את זה לדיון, כי מה?

רונית תירוש: יזמינו ציבור?

רונית תירוש: פה זה וירטואלי, אפשר לעשות את זה בקלות, ואז הציבור ירגיש שאולי יש מי שמקשיב לו.

קריאה: הדבר הבא שנמצא בקנה וזה באמת הגיע מהכיוון של ...

קריאה: זה כל הנושא של תעריפי החשמל.

קריאה: כל הדיון שעלה זה בא ביוזמה של מנכ"ל האוצר.

כרמלה אבנר: אנחנו צריכים עדיין לבחון עם חברת החשמל אם זה באמת תהליך שאפשר לעשות באיזה שהוא תהליך של שימוע - - -

רונית תירוש: מה שם?

כרמלה אבנר: יש איזה שהוא תהליך.

רונית תירוש: מה שם בלתי צפוי?

רונית תירוש: זאת אומרת, על מה הדיון?

רונית תירוש: ברור שזה יקר.

מיכאל איתן: את נותנת אפשרות לממשלה להסביר.

מיכאל איתן: את יכולה לקבל הערות.

מיכאל איתן: למשל: היה כשהוא ראה את הפלטפורמה, ביוזמתו הוא פנה אלינו ואמר: אני רוצה לקיים דיון, ואחר כך הוא בעצמו הזמין אליו לשיחה, לדיון, את אלה שבלטו עם דעות קצת יותר - - -

כרמלה אבנר: אז זה נושא שאנחנו בוחנים אותו האם זה באמת אחד הנושאים שאפשר לעשות או להשתמש - - -

- רכלבסקי: באתר של הרשות לשירותים ציבוריים חשמל אין את התעריפים?

כרמלה אבנר: אנחנו בודקים את זה כרגע איתם.

כרמלה אבנר: זה רק דוגמה לאחד הנושאים שיכול להיות פוטנציאלי להעלות.

ענת לוי: היתה יוזמה שלך לפרסם מכרזים של דרושים ... בעיתונות.

מיכאל איתן: זה כבר היסטוריה.

מיכאל איתן: ענת, את זוכרת את הימים שאני הייתי פעיל בועדת המדע.

מיכאל איתן: זה כבר זה.

מיכאל איתן: עכשיו, אנחנו מממנים, יש הרבה מודעות בעיתונות לא בגלל שהם שוות משהו, לא בגלל שלעומת האינטרנט, באינטרנט זה תמיד מסודר, אתה יכול להגיע לזה.

מיכאל איתן: זה לא רק באותו יום בעיתון ספציפי.

מיכאל איתן: כמות החשיפה היא יותר גדולה מאשר עיתון "הארץ" בעמוד כזה או אחר.

מיכאל איתן: יש סיבה אחת בלבד: זה רצון לתמוך בעיתונים ולממן סתם את כל העמודים האלה.

מיכאל איתן: במקום לתת להם תמיכה אז כותבים באותיות שאף אחד לא רואה.

מיכאל איתן: מי מתעניין בזה?

מיכאל איתן: אותם אלה שמתעניינים בקלות יכולים להגיע לאינטרנט.

מיכאל איתן: זה לא נעלם להם אם הם לא פספסו בעיתון.

מיכאל איתן: זה פשוט אבסורד.

מיכאל איתן: אבל רוצים לעזור לעיתונים.

רונית תירוש: כמו שנתנו מכרזים ב"הצופה".

רונית תירוש: "המודיע", "הצופה" וסיימנו את המחויבות שלנו.

- רכלבסקי: לא, זה בדרך כלל חייבים.

- רכלבסקי: בדרך כלל מציינים - - -

קריאה: צריך עיתון בתפוצה - - -

מיכאל איתן: אבל החקיקה, זה מה שאני אומר.

מיכאל איתן: היו לנו דיונים.

מיכאל איתן: הופיעו נציגי העיתונים ואמרו במפורש, הם הודו.

רונית תירוש: אני יודעת.

רונית תירוש: הייתי.

מיכאל איתן: בועדת המדע.

מיכאל איתן: את זוכרת?

מיכאל איתן: הם הודו, אמרו: תצילו אותנו.

מיכאל איתן: היו חברי כנסת עם רחמים.

רונית תירוש: רחמנים.

- רכלבסקי: יותר חשוב שיפרסמו כל ה – 15 מיליארד כספים שמסתובבים ללא בעלים, שקרנות וקופות גמל לא מפרסמות.

- רכלבסקי: זה הרבה יותר חשוב לנו.

מיכאל איתן: הנה, יש לכם אתגר.

- רכלבסקי: יש איזה שהיא הצעת חוק של שטרית, לדעתי, בעניין הזה.

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: זה היה בשבוע שעבר כבר.

כרמלה אבנר: כל הכספים הצפים.

מיכאל איתן: שמעת מה שהיא אמרה?

רונית תירוש: כספים אבודים כאלה.

מיכאל איתן: תחשוב על זה.

מיכאל איתן: זה רעיון מעולה.

מיכאל איתן: באמת הטכנולוגיה יכולה לעזור כאן.

אופיר בן אבי: אני רוצה לעבור בזריזות קצת על פעילויות שאנחנו עושים ונתונים.

אופיר בן אבי: הנושא הראשון זה שירות הטפסים.

אופיר בן אבי: למעשה המטרה שלנו לאפשר לכל אזרח, בסופו של דבר בלי לצאת מהבית, למלא ולהגיש טופס ממשלתי, וזה המטרה של הפרויקט הזה.

אופיר בן אבי: אנחנו היום כבר 660 טפסים מאפשרים בעצם מילוי ושליחה.

אופיר בן אבי: השאר עדיין מצריכים מהאזרח שליחה פיזית אחרת.

אופיר בן אבי: עדיין אפשר למלא באינטרנט, מה שמקל, חצי הדרך, אבל ההמשך הוא נעשה בשליחה.

אופיר בן אבי: אפשר לראות פה נתונים, נתוני 2010.

אופיר בן אבי: את כמויות השימוש בשירות.

אופיר בן אבי: בצד אפשר לראות 4.2 מיליון הורדות בשירות הטפסים.

אופיר בן אבי: זה פשוט מספרים מדומים.

כרמלה אבנר: עכשיו, המספר הזה הוא חשוב לומר, זה לא רק, אנחנו אומנם הוספנו ופיתחנו טפסים נוספים, אבל כמו שאמרנו גם, חדירת האינטרנט לכל האנשים הפכה להיות יותר ויותר מובנת.

כרמלה אבנר: כלומר, לאנשים יותר מקובל לבוא ולהשתמש, לעשות שימוש.

כרמלה אבנר: פחות מפחדים לעשות לחיצה באינטרנט ומבינים שזה באמת מגיע ליעד שלו ולא צריך לשים דווקא איזה שהיא מעטפה, לשים בול ולשלוח.

כרמלה אבנר: והחדירה הזאת גם, והדרישה מראה ומסבירה גם את הגידול הזה של המספרים.

מיכאל איתן: אני רוצה לשאול כמה טפסים יש מתוכם, שאתה נכנס לאתר, רואה את הטופס, ממלא את כל הפרטים, שולח, ונגמר העניין.

אופיר בן אבי: אני אסביר.

ענת לוי: בדיוק.

ענת לוי: זה שהם הורידו זה לא - - -

מיכאל איתן: בלי, לא בדואר ולא בפקס.

מיכאל איתן: כמה כאלה יש?

אופיר בן אבי: 660 טפסים בדיוק עושים את התהליך שתיארת: נכנס, ממלא ושולח.

אופיר בן אבי: 660.

זיו סלייטר: וכמה הם מכלל השימוש בטפסים?

אופיר בן אבי: את הנתון הזה אין לי פה ב"שלוף",

מיכאל איתן: אתה לא יודע.

אופיר בן אבי: אבל אני יכול לאתר אותו.

אופיר בן אבי: יש לנו את הנתון הזה, הוא פשוט לא נמצא אצלי כרגע.

מיכאל איתן: אני אעריך ככה, כ – 20 אחוז?

כרמלה אבנר: אני חושבת שיותר.

אופיר בן אבי: אני חושב שיותר, כי חלק גדול מהטפסים הם טפסים של רשות האוכלוסין, ואלה טפסים שנמצאים בשימוש מאד מסיבי.

אופיר בן אבי: כל נושא של מתן שם ושינוי כתובת, והזמנת ספח, והדברים האלה הם טפסים של רשות האוכלוסין שנעשים בשליחה, בלחיצת כפתור.

רועי גולדשמיט: מה החסם המרכזי למעבר ליותר טפסים מקוונים?

רועי גולדשמיט: העניין של החתימה האלקטרונית?

מיכאל איתן: כן.

אופיר בן אבי: יש בעצם שני חסמים עיקריים: 1 – אותה חתימה אלקטרונית, הזדהות בעצם.

אופיר בן אבי: לאו דווקא חתימה אלא יותר הזדהות.

אופיר בן אבי: והדבר השני זה המוכנות של המשרד בצד השני לקלוט את הטפסים האלה.

אופיר בן אבי: זה בצורה מקוונת, בעצם מערכות פנימיות שיכולות לקלוט את הבקשות האלה.

מיכאל איתן: תראה למשל, אני אתן לך דוגמה: טופס לבקשת רישיון רכב, או רישיון נהיגה.

מיכאל איתן: ברגע שאתה מזמין את הטופס ואתה מקליד את השם, נכנסת לעולם של פרטיות.

מיכאל איתן: מדוע?

מיכאל איתן: כי בא שם גם כתובת, באים שמה נתונים נוספים.

מיכאל איתן: אז אפילו חשיפת הטופס אתה צריך לעבור שלב של הזדהות.

כרמלה אבנר: אחד הדברים, אנחנו נגיע לזה ב – doing business, החסמים שמה כדי להשלים את התהליך ולהפוך אותו למקוון לחלוטין זה שניים: 1 – הזדהות.

כרמלה אבנר: 2 – חתימה אלקטרונית.

כרמלה אבנר: עכשיו, ברגע שאפשר יהיה לעשות אז זה בעצם יוכל להוריד או לבטל את הצורך של הגעת האזרח ממש ללשכת השירות.

כרמלה אבנר: כל עוד שני החסמים האלה קיימים אנחנו יכולים ...

כרמלה אבנר: את התהליך עד גבול מסוים ועד רמה מסוימת.

מיכאל איתן: דרך אגב, בעולם יש כבר הרבה מדינות שיש להם, בגלל שיש להם תעודות ואמצעי זיהוי דיגיטליים הם כבר הרבה יותר מתקדמים מאשר אנחנו.

מיכאל איתן: ראיתם את המקום הלא מעודד שלנו בטבלה של האו"ם.

מיכאל איתן: אני לא יודע עד כמה זה משקף, אבל זה בטח לא המקור לשמחה.

רונית תירוש: אבל אתה לבד אמרת שלא צריך להמציא גלגל.

רונית תירוש: אז אם זה כבר קיים בעולם אמצעי זיהוי מאובטחים, למה לא נעתיק?

טל הרמתי: אנחנו העתקנו.

טל הרמתי: עוד מעט תהיה תעודת זהות חכמה, ואנחנו מקווים - - -

מיכאל איתן: התעכבנו, במדינת ישראל יכולה היתה להיות תעודת זהות חכמה כבר לפני 5 שנים, 6 שנים.

רונית תירוש: למה עיכבנו?

מיכאל איתן: בגלל המאגר הביומטרי.

טל הרמתי: קודם כל היו תהליכים מכרזיים שעיכבו אותנו במשך שנים.

טל הרמתי: זה היה בתי משפט.

טל הרמתי: זה הסתיים.

רונית תירוש: זה אחד מייתר את השני, זאת אומרת?

רונית תירוש: אם ...

רונית תירוש: ביומטרי אז לא - - -

מיכאל איתן: אם אתה רוצה גם מאגר ביומטרי אז אתה, הבעיה שמה זה שאם אתה תעשה רק מאגר ביומטרי אף אחד לא יבוא לתת את הטביעות אצבע ואת תמונת הפנים.

מיכאל איתן: אבל ברגע שאתה עושה את זה תוך מעבר להחלפת תעודת זהות, באותו זמן שהוא בא להטביע על התעודה, כי אנחנו בעד הטבעה על התעודה.

רונית תירוש: אבל שהיא תהיה אצלך.

מיכאל איתן: הויכוח הוא רק שיישאר על התעודה ושלא יעתיקו את זה לשם.

מיכאל איתן: וכל המעבר הזה זה היה משנת 2000.

רונית תירוש: אבל שום דבר לא זז.

רונית תירוש: אני כבר אומרת לכם, כי הנושא של מאגר ביומטרי אמור להיכנס לניסוי של שנתיים.

קריאה: בחודש הבא.

רונית תירוש: לא, הם לא הכינו את עצמם, אבל אין גם מי שיאשר כרגע, כי יש ריב בין הועדות מי בכלל יאשר את זה.

רונית תירוש: דוד רותם רוצה שזה יהיה אצלו.

רונית תירוש: אמנון כהן רוצה אצלו, ואני רוצה אצלי.

כרמלה אבנר: לאשר מה?

כרמלה אבנר: את הפיילוט?

רונית תירוש: את הניסוי.

רונית תירוש: את צריכה להביא את הניסוי לאישור לאחת הועדות.

רונית תירוש: יש ריב בין הועדות וזה תקוע.

רונית תירוש: אמרתי לאלי ישי: ביום שתרצה להביא את זה, לא יהיה לך אצל מי.

רונית תירוש: תפתור את הבעיה.

רונית תירוש: אבל זה ויכוח בין - - -

- רכלבסקי: יש ועדה משותפת לפי החוק.

- רכלבסקי: כשהיא התכנסה בפעם האחרונה לאישור תקנות, מי שהיה יושב ראש, היה - - -

כרמלה אבנר: מי אישר את זה?

כרמלה אבנר: מי העביר את החוק הזה?

רונית תירוש: העביר את החוק שטרית, בגלל שהוא היה יושב ראש ועדה מדע וטכנולוגיה.

רונית תירוש: once הוא יצא משם אמרו: לא, זה יצא לועדה אחרת.

רונית תירוש: ופה יש ריב, וועדת כנסת אם אין הסכמות היא לא - - -

מיכאל איתן: לכנסת יש סמכות פיקוח כללית מעבר למה שקבוע בחוק.

מיכאל איתן: ולכן זה יהיה טבעי לגמרי שאחת מועדות הכנסת, לפני שמתחילים, תקיים על זה דיון, רק הם צריכים להחליט מי.

- רכלבסקי: זה לא יעזור.

- רכלבסקי: החוק הוא מאד אופרטיבי ויש בו הוראות מאד ברורות מי מאשר מה.

- רכלבסקי: יש ועדה מיוחדת לעניינים של אבטחת מידע, שזה ועדת משנה לשירותים חשאיים.

מיכאל איתן: לא משנה.

- רכלבסקי: יש מי שמאשר את העניין - - -

מיכאל איתן: זה לא משנה, עם כל הכבוד.

מיכאל איתן: החוק הוא חוק.

מיכאל איתן: אבל לכנסת יש, גם מעבר לחוק, סמכות לקבל.

- רכלבסקי: נכון.

- רכלבסקי: ...

- רכלבסקי: אבל זה לא עוזר לצו המבחן עצמו.

מיכאל איתן: לא, יכול להיות שיש, לפני שיוצאים לציבור, יש מקום לבדוק כיצד מתנהל הניסוי הזה.

- רכלבסקי: רק בועדה ...

מיכאל איתן: מי אמר את זה?

- רכלבסקי: החוק.

מיכאל איתן: מה פתאום?

טל הרמתי: הפיילוט כבר אושר.

קריאה: הפיילוט אושר בועדת מדע.

כרמלה אבנר: אבל רונית מעלה כאן סוגיה מי מאשר את ביצוע הפיילוט?

כרמלה אבנר: נכון?

כרמלה אבנר: מי הגוף ...

כרמלה אבנר: מלווה את הפיילוט?

כרמלה אבנר: זה הדיון?

טל הרמתי: היה אמור להיות ב – 1 בנובמבר, היה עיכוב בגלל נושאים טכנולוגיים, אבל זה הושלם.

טל הרמתי: בחודש הבא כבר יש - - -

רונית תירוש: הם היו צריכים לבוא להציג את הניסוי.

רונית תירוש: אז אלישע אמר שאנחנו עוד לא מוכנים, אנחנו מבקשים דחייה.

רונית תירוש: בינתיים מתקיים ויכוח בכלל איפה, למי הוא יבוא?

רונית תירוש: וזה תקוע.

- רכלבסקי: חוקית הם יכולים להתחיל.

- רכלבסקי: כשהם ירצו לבוא לכנסת באמצע ...

- רכלבסקי: אז אין להם באמת למי לפנות.

מיכאל איתן: עם כל הכבוד עוד פעם לגישה החוקית, מעבר לעניין של החוק, הכנסת יש לה סמכות פיקוח על פעולות הממשלה.

מיכאל איתן: עולות הצעות לסדר.

מיכאל איתן: עולים דיונים בועדות על כל מיני דברים מגוחכים ומקיימים על זה דיון, ובאים פקידי ממשלה ומסבירים לכנסת מה קורה.

מיכאל איתן: כשהולכים לפיילוט כזה לא יהיה דיון מוקדם בכנסת?

רונית תירוש: אתה צודק.

מיכאל איתן: למה לא?

מיכאל איתן: על כל דבר קטן יש דיון.

מיכאל איתן: אני לא רוצה להגיד את הדוגמאות.

- רכלבסקי: הם לא חייבים עקרונית.

מיכאל איתן: הם לא חייבים.

- רכלבסקי: אנחנו יכולים לדרוש.

מיכאל איתן: הם לא חייבים.

מיכאל איתן: אני לא אמרתי שהם חייבים.

מיכאל איתן: אני אמרתי שזה נושא שראוי לדיון.

רונית תירוש: בוודאי לדיון מחודש, עם כל מה שקורה.

מיכאל איתן: את יודעת מה אני אומר, רונית?

מיכאל איתן: בסדר, שיעשו את הפיילוט.

מיכאל איתן: כשהם הולכים לעשות את הפיילוט שהציבור יידע האם יש ועדה אקדמית שבודקת?

מיכאל איתן: מה עם הפיילוט הזה, יש לו סיכוי להצליח?

מיכאל איתן: בעיות ציבוריות, לא בעיות של מה שכתוב בחוק.

מיכאל איתן: מה שכתוב בחוק הם יעשו.

- רכלבסקי: אתה יודע שהחוק נכתב בכוונה מאד מאד מפורט כדי לכבול אותם.

- רכלבסקי: הם צריכים להביא את כל המדריכים.

מיכאל איתן: זה לא היה בכנסת.

מיכאל איתן: לא היה על זה דיון בכנסת.

- רכלבסקי: הם אמורים להביא את הדברים האלה לועדה ... של הכנסת.

מיכאל איתן: לאיזה ועדה?

- רכלבסקי: הועדה המשותפת של פנים, חוקה ומדע שכרגע יש בעיה ...

- רכלבסקי: שמאיר שטרית הוא כבר לא חבר ועדת המדע.

- רכלבסקי: זה המצב.

מיכאל איתן: בסדר.

כרמלה אבנר: יש גם מינוי, מינוי חדש שכן הגיע, של הממונה על המאגרים הביומטריים במשרד ראש הממשלה.

קריאה: מינהל היישומים הביומטריים.

מיכאל איתן: על המאגר הביומטרי?

כרמלה אבנר: על היישומים ...

כרמלה אבנר: בכלל, שחלק מזה זה המאגרים הביומטריים.

אופיר בן אבי: טוב, בזמן שהיה הדיון הזה אז אני קיבלתי תשובות בזמן אמת לשאלות שלך.

אופיר בן אבי: סך הכל, חוזרים לטפסים, סך הכל ב – 2011 היו 4.2 הורדות של טפסים.

אופיר בן אבי: מתוכם 1.3 זה טפסים שנשלחו.

אופיר בן אבי: זאת אומרת, שליש מהטפסים שהורדו, זה טפסים ... הגיעו למשרד הממשלתי.

אופיר בן אבי: נשלחו און ליין למשרד הממשלתי.

אופיר בן אבי: זה המספרים.

אופיר בן אבי: שירות התשלומים – זה בעצם השירות הוותיק שלנו.

אופיר בן אבי: הוא בעצם הוקם ב – 2001.

אופיר בן אבי: השנה אנחנו עוסקים בעצם בבחינה לחלופה טכנולוגית שלו.

אופיר בן אבי: אפשר לראות פה בצילום מסך את סוגי התשלום והחלוקה שאנחנו עושים באתר gov.il אבל כמובן שניתן להגיע לתשלום מכל אתר ממשלתי.

אופיר בן אבי: בדומה לטפסים, פה כמובן היעד הוא לאפשר לכל אחד לאפשר תשלום מהבית, או העברה בנקאית.

אופיר בן אבי: שתי אפשרויות שיש היום: תשלום בכרטיס אשראי מתאפשר עד 15,000 שקלים, למעט לאומי כארד, ששמה עד 25,000.

אופיר בן אבי: סכומים שמעבר לזה מתבצעים בהעברה בנקאית.

אופיר בן אבי: יש סך הכל 170 חנויות.

אופיר בן אבי: אנחנו קוראים לזה: חנויות תשלום, שבתוכם יש 1,120 סוגי תשלום.

אופיר בן אבי: כל אגרה ואגרה, מה שדיברנו קודם זה בעצם סוג תשלום.

אופיר בן אבי: כמות העסקאות, כמות הטרנזקציות שיש, ואת העלייה.

כרמלה אבנר: אחד הדברים המעניינים פה שכמויות הטרנזקציות לא עלתה בהיקף של סכום הטרנזקציה.

כרמלה אבנר: זה אומר שכל טרנזקציה האזרח משלם יותר.

מיכאל איתן: אם הייתם לוקחים עשירית אחוז, רק עשירית אחוז.

אופיר בן אבי: אני רוצה לרוץ, אני ארוץ ...

אופיר בן אבי: פורטל gov.il – זה בעצם שער הממשלה המסורתי.

אופיר בן אבי: מציג את כלל השירותים.

אופיר בן אבי: אנחנו כרגע פועלים שוב יחד עם השר איתן על הקמת קטלוג לשירות הממשלתי.

אופיר בן אבי: החזון הוא באמת ליצור קטלוג אחיד של כל השירותים הממשלתיים בצורה מובנית, שכל אזרח יוכל למצוא את השירות הרלוונטי בצורה קלה.

כרמלה אבנר: אולי תחזור על ...

כרמלה אבנר: מה שאנחנו רואים גם ויזואלית ...

כרמלה אבנר: מה שאנחנו רואים פה גם ויזואלית יש לנו את מעגל החיים, עוד פעם, אנחנו מדברים פה על אירועים בחייו של אזרח, וכל האינפורמציה שנדרשת מתוך אירוע, והוא לא צריך לדעת מראש לאיזה משרד לגשת, ומה הוא צריך לעשות.

כרמלה אבנר: כל הנגשת המידע היא מהזווית של האזרח.

מיכאל איתן: אם כי הקונספט המרכזי היום שהכל קיים בגוגל.

מיכאל איתן: זאת אומרת, אתה בונה את המערכת שלך בצורה כזאת שהאזרח אפילו לא צריך לדעת להגיע למעגל החיים, אלא הוא מקליד בגוגל: איך אני מוציא רישיון נהיגה?

מיכאל איתן: ואז הוא צריך להגיע למקום, מבחינתנו, שהוא במקום הראשון הוא יקבל את המקסימום מידע במכונת חיפוש.

רונית תירוש: בקיצור, הכי ידידותי בעולם.

אופיר בן אבי: בנוסף לזה אנחנו מאפשרים, מה שאנחנו קוראים: gov.

אופיר בן אבי: 2 על משקל ווב.

אופיר בן אבי: 2.

אופיר בן אבי: בעצם יישומים שמאפשרים דו שיח עם המשתמש, עם הגולש.

אופיר בן אבי: אם זה פורומים, בלוגים.

אופיר בן אבי: יש כאן, בצד השמאלי העליון זה בלוג של התמ"ת.

אופיר בן אבי: קונים כחול – לבן.

אופיר בן אבי: זה איזה שהוא בלוג את משרד התמ"ת – תעשייה, מסחר ותעסוקה, בפלטפורמה שאנחנו פיתחנו.

אופיר בן אבי: doing business – אנחנו שותפים לועדת doing business שבראשות הממונה על התקציבים.

אופיר בן אבי: זה עוד מדד שבעצם בחן ב – 183 מדינות ... רב מדדים.

אופיר בן אבי: ההבדל הוא בין דברים אחרים שפה בעצם doing business בא והגדיר 10 תחומים, או 10 נושאים שבהם נדרש לטפל כדי להתקדם במדד.

אופיר בן אבי: וגם ...

אופיר בן אבי: אנחנו במקום 29 מתוך 183 מדינות.

אופיר בן אבי: אנחנו, אפשר לראות פה ... האחרון, מעורבים ב – 5 פרוייקטים שזה נושא של תהליך פתיחת עסק, מערכת של היתרי בניה, רישוי עסקים, יבוא, ... מסלול, ורישום נכס.

אופיר בן אבי: כמובן שתהליכים כאלה צורכים גם תהליכי ... מקדימים, כדי לנתח את התהליך ולהבין איפה הבעיות והכשלים פה, ואיך אפשר לצמצם את הנטל.

אופיר בן אבי: השלב הראשון, אני אגיד את זה הפוך, המטרה שלנו שיהיה אפשר לעשות את ההליך הזה בצורה ממוכנת מלאה.

אופיר בן אבי: שאני אשב בבית ואוכל לקבל את רישיון העסק שלי בצורה ממוכנת.

אופיר בן אבי: אבל התהליכים הם תהליכים מאד כבדים ומסובכים, ולכן השלב הראשון שהגדרנו בצעם תהליך שאינו דורש הזדהות וחתימה.

אופיר בן אבי: זה הנגשת המידע.

אופיר בן אבי: ברוב המקרים המידע והתהליכים לא קיים בצורה מרוכזת ומסודרת, זה השלב הראשון.

אופיר בן אבי: השלב השני הוא רישום.

אופיר בן אבי: אפשר לראות פה כמה דוגמאות.

אופיר בן אבי: זה תהליך של פתיחת עסק, זה כבר משהו שקיים והושק במרץ שעבר.

אופיר בן אבי: בעצם לקחנו 3 גופים שזה רשם החברות, רשות המסים והביטוח הלאומי, שאזרח היה אמור לעבור בכל אחד מהם בנפרד ויצרנו תהליך אחד.

אופיר בן אבי: מאחורי הקלעים מתבצעת העברת נתונים ואינטגרציה בין הגופים האלה, אבל האזרח רואה חלון אחד.

אופיר בן אבי: אותו דבר מערכת מסלול, זה מערכת של יבוא מול המכס.

אופיר בן אבי: דיברנו קצת על סטנדרטים, אז אנחנו כתבנו לפני מספר שנים מדריך סטנדרטים.

אופיר בן אבי: הוא מעודכן מעת לעת, שבו המשרדים עושים שימוש בהנגשת שירותים והקמת אתרי אינטרנט שלהם.

אופיר בן אבי: על בסיס מדריך הסטנדרטים ובליווי טכנולוגי - - -

רועי גולדשמיט: הם מחויבים לעבוד לפי הסטנדרטים?

אופיר בן אבי: לא.

אופיר בן אבי: ...

אופיר בן אבי: האכיפה פה, דיברנו עליו - - -

רועי גולדשמיט: נכון.

רועי גולדשמיט: דיברנו עליו קודם.

רועי גולדשמיט: אבל למה בעצם אי אפשר לאכוף עליהם איזה שהם סטנדרטים?

רועי גולדשמיט: מילא לחייב אותם לפעול דרככם – אפשר להבין אולי למה לא, אבל אם אתה מגדיר סטנדרטים, מה הערך שלהם אם אתה לא יכול לחייב את הגופים לפעול לפיהם?

מיכאל איתן: אחד המהלכים הוא למנות לממשלה CIO ממשלתי שהוא צריך לשמש סמכות גם מוסרית, גם מקצועית, וגם ארגונית כלפי המנמ"רים – מנהלי מערכות מידע ראשי - בכל היחידות, ואנחנו מקווים שזה גם יביא - - -

רועי גולדשמיט: מתי זה יקרה הדבר הזה?

מיכאל איתן: של הסטנדרטים.

רועי גולדשמיט: כבר שנתיים, נראה לי, מדברים על זה.

מיכאל איתן: שנתיים זה לא הרבה זמן בממשלה עד שממנים מישהו.

מיכאל איתן: הועדת איתורים פועלת בימים האלה, והיא צריכה לסיים את תפקידה תוך שבועות אני חושב.

אופיר בן אבי: פרויקט נוסף ...

אופיר בן אבי: צומת השירותים זה פרויקט שאין לו משהו ויזואלי לראות, זאת אומרת, הוא לא איזה שהוא אתר אינטרנט, אבל הוא בעצם, אפשר לדמות אותו לאיזה שהוא צומת, זה השם שלו, שבעצם מעבירה מסרים מגוף ממשלתי אחד לממשלתי אחר.

אופיר בן אבי: היא בעצם מאפשרת העברת מידע.

אופיר בן אבי: הנושא של רב ערוציות – המטרה שלנו גם כמו שאמרנו קודם, להנגיש את המידע במספר ערוצים, בכל מקום בכל זמן.

אופיר בן אבי: עמדות השירות שדיברנו עליהם קודם זה פרוייקט שאנחנו שמים עליו דגש בשנה הנוכחית.

אופיר בן אבי: פרשנו למעלה מ – 40 עמדות.

רונית תירוש: איפה?

רונית תירוש: לא באיזה יישובים, באיזה מקום זה יושב?

אופיר בן אבי: גם ברשויות מקומיות.

אופיר בן אבי: יש רשויות שבחרו לשים את זה אפילו בקניון.

אופיר בן אבי: בערד זה נמצא בקניון בערד.

אופיר בן אבי: אנחנו רוצים, בסופו של דבר, להגיע למצב שהוא נמצא במקומות מרכזיים, אפילו בתחנות דלק.

רונית תירוש: יושב שם בן אדם שעושה לך?

אופיר בן אבי: לא, המטרה היא לעשות את זה לשימוש עצמי.

אופיר בן אבי: זה שימוש עצמי.

רונית תירוש: אבל אני מדברת על אלה שלא כל כך יודעים לעשות.

כרמלה אבנר: זהו, אחת המסקנות שלנו בעיקר לשלטון המקומי,

רונית תירוש: או מפאת שפה, או מפאת גיל.

כרמלה אבנר: אחת המסקנות שלנו באמת זה שלא יכול להיות ...

כרמלה אבנר: אלא צריך לעשות כאן באמת איזה שהוא גיבוי באמצעות איזה שהיא דיילת.

כרמלה אבנר: אנחנו צריכים להוסיף גם שירותים כדי שזה יהיה יותר אטרקטיבי של השלטון המקומי וחברנו למספר עיריות כדי לפתח כאלה שירותים כדי להגביר את האטרקטיביות של אותן עמדות.

כרמלה אבנר: אנחנו רוצים להוסיף את אותם הדברים שמאד קלים לעבודה, כמו נציג וירטואלי, כלומר, שאת לוחצת ואת יכולה לדבר עם מישהו, גם אם הלשכה לא - - -

מיכאל איתן: אני רוצה להביע עמדת מיעוט.

מיכאל איתן: אני מאד אשמח שזה יצליח, ואין לי שום דבר נגד הפרויקט הזה, להיפך, אבל, הלוואי וזה יצליח, אבל בגדול אם אנחנו חושבים על מה המשמעות של זה, זה לקחת מחשב, לשים אותו שם, עם צג.

מיכאל איתן: אז למה אני לא יכול לעשות מהבית?

רונית תירוש: כי אין לי מחשב בבית.

מיכאל איתן: הדור הזה ייעלם.

מיכאל איתן: תחשבי, הדור הזה של: אין לי מחשב, ייעלם.

מיכאל איתן: זה מהר מאד יקרה.

רונית תירוש: טוב, אני לא התכוונתי למחשב עצמו, אני התכוונתי לדיילת שהיא לא נמצאת בבית.

מיכאל איתן: בסדר.

מיכאל איתן: אני אומר ההשקעה, השאלה היא האם ההשקעה פר משתמש שווה, כמה זה יעלה לנו הפרוייקט.

מיכאל איתן: עוד פעם, אני מביע דעה אפיקורסית כאן, או דעה הפוכה, הלוואי וזה יצליח.

מיכאל איתן: צריך בזהירות רק, לא לשים - - -

רונית תירוש: יש בקניון - - -

קריאה: אחד הדברים שיש בעמדה זה נייר ממשלתי של הדפסה.

מיכאל איתן: סליחה רק שניה, איפה זה צמח לזה?

מיכאל איתן: כשהמשרד מקים את זה, שמה ביטוח לאומי יצר לעצמו, משרד התחבורה לעצמו.

מיכאל איתן: כמובן שזה צריך להיות של כל המשרדים.

מיכאל איתן: אבל הם יצרו את זה מצורך עצמי שיש להם תורים, אז הם אומרים לאנשים: בואו נשים מכונה, נחסוך את התור.

מיכאל איתן: אז זה בא מצורך שלהם.

מיכאל איתן: אנחנו לא דחפנו אותם לעשות את זה.

מיכאל איתן: אז שמה יש לזה סיכוי גדול להצליח, כי שמה תורים גדולים.

דוד פורשה: כבוד השר, יש המון שירותים שהם שירותי המשך.

דוד פורשה: זאת אומרת, אתה מגיע ללשכה, אתה מקבל שירות מפקיד ואז שולחים אותך לשלם את זה.

דוד פורשה: במקרה הזה זה מצויין, כי אתה רוצה ללכת הביתה.

דוד פורשה: אתה הולך ומשלם.

מיכאל איתן: הוא אשר אמרתי.

רונית תירוש: קיצור תורים.

מיכאל איתן: במשרדים שבהם יש למשל תורים.

דוד פורשה: לא קיצור תור.

דוד פורשה: במקום שתלך הביתה.

מיכאל איתן: אותו דבר.

מיכאל איתן: זה אותו דבר.

מיכאל איתן: אתה במשרד, באת לבצע פעולה מסוימת.

מיכאל איתן: אתה גמרת אצל הפקיד, אומרים לך: עכשיו לך למכונה, תשלם שם.

מיכאל איתן: מצויין.

מיכאל איתן: אתה במשרד.

מיכאל איתן: השאלה מה יקרה בקניון שאתה שׂם שׁם מכונה שאף אחד לא יודע בדיוק, הוא לא בא לשם, הוא בא לקנות במבה, אני לא יודע מה, בא לסרט בקניון, אז הוא רואה איזה מכונה, הוא לא - - -

כרמלה אבנר: אנחנו צריכים להרחיב את השימושים של זה.

מיכאל איתן: להכניס את זה למודעות של התושבים זה יצטרך להיות ברמה שהוא יענה ל – 80 אחוז לפחות מהפניות למכונה.

מיכאל איתן: זאת אומרת שאתה תדע שהמכונה היא כבר מפורסמת, ואתה כבר בעצמך היית שמה, ולמרבית הממשלה, למרבית השירותים בממשלה, יש שמה תשובה כבר.

מיכאל איתן: כי אם זה מפורסם ואנשים לא יקבלו תשובה לשירות מסוים, הם יותר לא ייגשו לזה, אז זה לא יצליח.

מיכאל איתן: אם זה מפורסם ויש לך שמה את מרבית השירותים הממשלתיים, יש לזה סיכוי.

מיכאל איתן: אנחנו עדיין לא במצב הזה שיש לנו אפשרות לשים שמה את מרבית השירותים הממשלתיים, או יותר נכון את השירותים שנותנים מענה למרבית הפניות.

מיכאל איתן: זה הגדרה יותר נכונה.

ענת לוי: אבל אתה יכול להסתכל פה בחדר, דוגמה לייצוג של האנשים שיש להם, שכולם צעירים, תעשה פה ממוצע גילים, כולם פה נגישים למחשב, אבל תחשבו על כל אלה שאין להם את היכולות האלה.

ענת לוי: זה עדיין שכבה מאד גדולה של האוכלוסייה שלא קל להם להסתדר עם מחשבים, והם לא פה בחדר.

מיכאל איתן: יהיה להם קשה להסתדר גם עם המכונה.

מיכאל איתן: מה יהיה עם המכונה?

ענת לוי: מה שאמרה - - -

מיכאל איתן: אה! יעמידו דיילת.

מיכאל איתן: אז כבר היא תלך לפקיד יותר טוב.

מיכאל איתן: מה הסיפור כאן?

מיכאל איתן: יעמוד פקיד וייתן לה כבר את השירות.

מיכאל איתן: היא לא תלמד מהדיילת הזאת.

מיכאל איתן: היא, האישה או האיש, תמיד אנחנו אומרים: האישה.

מיכאל איתן: האיש, המבוגר שיבוא לשם, והוא לא יודע מימינו ומשמאלו ומחשבים, הוא לא יודע להפעיל את זה, ותעמוד שם דיילת ותעשה עבורו את העבודה, מעולה.

רונית תירוש: תעשה עבור כל - - -

מיכאל איתן: אחרי זה הוא יוכל לעשות מהבית?

מיכאל איתן: לא יוכל אחר כך לעשות מהבית?

מיכאל איתן: הוא לא יוכל לעשות גם מזה.

מיכאל איתן: לא חשוב, בואו לא נהפוך את זה לחזות הכל.

מיכאל איתן: החיים הם לא פשוטים.

רונית תירוש: לשר קשה להבין שגיל זה גורם מעכב.

מיכאל איתן: בבקשה?

רונית תירוש: אמרתי שקשה לך להבין שגיל זה גורם מעכב.

רונית תירוש: אז אתה לא אינדיקציה.

כרמלה אבנר: הערך המוסף שממשל זמין נותן בזה זה באמת בפלטפורמה רוחבית, גם המשרד מפתח את זה לעצמו, אנחנו מנגישים ... יכולים להנגיש את שאר משרדי הממשלה.

כרמלה אבנר: כמו שאמרנו, זה מאד מקל.

כרמלה אבנר: זה מוריד עומסים, זה כן מנגיש את השירותים גם מעבר לשעות הפתיחה ואנחנו רואים פה שבאמת במספר חודשים ספורים גבינו כבר 9 מיליון שקלים.

כרמלה אבנר: זאת אומרת, יש בזה איזה שהוא שימוש.

כרמלה אבנר: אנחנו לחלוטין לא נמצאים במקום שאנחנו היינו רוצים.

כרמלה אבנר: אנחנו נעשה כאן, במקום להציג לכם את my gov.

כרמלה אבנר: אנחנו נציג לכם את גידי גוב.

כרמלה אבנר: מה שאנחנו עושים פה ופה זה ... ואת הנושאים ...

כרמלה אבנר: תעודת הזהות החכמה ואת האפשרויות של החתימה.

כרמלה אבנר: איזה עולם חדש בעצם נפתח בפנינו לצורך הנגשה של שירותים ופרויקטיביות של השירותים.

כרמלה אבנר: אחד הדברים שחשוב, כי נכון להיום האזרח צריך לדעת שהוא צריך לקבל את השירותים והוא ניגש ומושך אותם.

כרמלה אבנר: אחד הדברים שאפשר יהיה לעשות זה הפרויקטיביות של השירותים שהממשלה, או באמצעות אותם מאגרים יגידו: רגע, הגיע זמן התשלום שלך, בוא, אתה צריך לעשות את הפעולה הזאת והזאת.

מיכאל איתן: לשלוח להם sms.

כרמלה אבנר: כן.

כרמלה אבנר: אפשר לעשות הכל, רק צריך לדעת שאתה זה אתה.

אופיר בן אבי: יש פה סרטון שמציג את הקונספט ואת החזון שלנו ל – my gov..

אופיר בן אבי: [הצגת סרטון]

כרמלה אבנר: הסרטון הזה נועד למשרדי הממשלה.

כרמלה אבנר: כלומר, לעשות להם בעצם את הקידום, ולבנות עוד יותר ויותר שירותים סביב הנושא של תעודת הזהות החכמה.

רונית תירוש: אחרי זה כל אחד יקנה מחשב כבר.

טל הרמתי: פעם שעברה שעשינו את הקמפיין של גידי גוב כמות הכניסות והתשלומים באותם חודשים כמעט הכפילו עצמם.

טל הרמתי: זה היה פשוט, חלק מהסיבה זה שהציבור לא יודע, לא מודע לכל השירותים האלה והקמפיין הוכיח את עצמו כבר.

נועה ימין: זה מיועד רק למשרדים?

מיכאל איתן: בינתיים.

מיכאל איתן: בינתיים.

רועי גולדשמיט: אני מניח שזה, תשמעי, זה כל כך אטרקטיבי.

כרמלה אבנר: אנחנו בזכויות יוצרים, אנחנו צריכים לראות.

מיכאל איתן: לא עניין של זכויות יוצרים.

רונית תירוש: ...

רונית תירוש: למשרדים ולא לציבור?

רונית תירוש: זה לא הופיע בטלביזיה?

רועי גולדשמיט: זה מיועד שהמשרדים ירצו להקנות את השירותים האלה כדי - - -

מיכאל איתן: בדיוק.

רועי גולדשמיט: כרגע המשרדים לא רוצים - - -

מיכאל איתן: אם אנחנו מכוונים את זה לאזרח, האזרחים ילכו לחפש את זה ...

מיכאל איתן: זה לוקח זמן עד שנכניס את השירות.

כרמלה אבנר: בהמשך אנחנו רוצים לתת את השירות הזה גם לאזרחים, כזה - - -

מיכאל איתן: My gov.

מיכאל איתן: זה פרוייקט מאד חשוב.

מיכאל איתן: הוא יהיה בסיס, בעתיד - - -

רונית תירוש: כן, אבל שוב, זה גם מותנה בתעודת זהות.

מיכאל איתן: גם במשרדים ובתיאום.

רונית תירוש: אבל זה מותנה בתעודה.

מיכאל איתן: גם בתעודה.

מיכאל איתן: בואי נגיד כך: אפשר למצוא פתרונות חלופיים בינתיים.

מיכאל איתן: הבעיה היותר מרכזית שהמשרדים יסכימו להיות שותפים לפרויקט וישקיעו את המשאבים הנדרשים מבחינתם להיכנס לפרויקט.

מיכאל איתן: אם זה את זה היינו עושים, היינו יכולים לפתור חלק מהבעיות של ההזדהות כבר היום.

נועה ימין: שזה מפתיע שלא, כי היום בבנק הפועלים אתה נכנס, אתה עושה הכל, כל התשלומים שהצגת אפשר לעשות היום.

נועה ימין: אני יכולה לעשות דרך - - -

כרמלה אבנר: כי יש לך הזדהות ראשונה.

כרמלה אבנר: עשית תהליך הרכשה ראשונית ... זיהו אותך באופן אישי.

טל הרמתי: בבנק את מוגבלת ב – 6,000 שקל.

טל הרמתי: גם הבנקים מבינים שההזדהות ... היא חלשה, ולכן את לא יכולה ... הם מבינים את זה.

טל הרמתי: [מדברים ביחד]

טל הרמתי: לכן גם הבנקים מצפים לתעודת זהות חזקה, כי באמצעות ההזדהות החזקה שם הם יכולים לתת שירותים - - -

כרמלה אבנר: אנחנו נעבור ביעף רק על רמת הכותרות.

כרמלה אבנר: אנחנו מפרסמים פעם בשנה את דו"ח ממשל זמין, שיש שם פרמטרים שונים שבהם אנחנו מודדים, על ידי מה שנקרא: הצהרה עצמית של המשרדים השונים על המקום שלהם.

כרמלה אבנר: תעודת זהות חכמה – אנחנו דיברנו.

כרמלה אבנר: התפקיד של ממשל זמין בתחום הזה הוא להיות הגורם המאשר.

כרמלה אבנר: זיו מנהל את הפרויקט הזה.

כרמלה אבנר: מילה אחת על ממשל זמין, [בתגובה להערה שלא נשמעה] לא, הדו"ח מפורסם בעיתונות.

טל הרמתי: הדו"ח מתפרסם באינטרנט.

טל הרמתי: הוא גם בשנה שעברה, בועדת המדע למעשה הצגנו אותו, עשינו את הפרסום הראשון בשנה שעברה בועדת המדע.

טל הרמתי: הדו"ח כל שנה זה תהליך איסוף מידע מאד מאד עמוק שעושה הממשל זמין אל מול כל המשרדים.

טל הרמתי: שנה שעברה זה הוצג לראשונה, פורסם לראשונה בועדת המדע.

טל הרמתי: אנחנו כבר יכולים לקבוע מעכשיו קדימה כמה חודשים ישיבה בועדת המדע, ונהיה גם שם.

רונית תירוש: אפשר לציין איזה יום בינלאומי כזה - - -

כרמלה אבנר: לא, יש חופש המידע.

כרמלה אבנר: 29 לספטמבר, ... חופש המידע.

רונית תירוש: אפשר להתלבש על תאריך כזה, להזמין את כל המנמ"רים של משרדי הממשלה.

מיכאל איתן: אנחנו בדרך כלל עושים את זה בעוד 3, 4, חודשים.

רונית תירוש: ולהציג להם את my gov..

מיכאל איתן: את יכולה לעשות, לקחת את זה תחת חסותך ותעשו טקס, ואולי תעניקו גם פרסים יותר משמעותיים.

מיכאל איתן: יהיה דיון בועדת המדע, ואחר כך יהיה טקס ששמה יכריזו, או קודם טקס ואחר כך דיון.

מיכאל איתן: לא חשוב.

כרמלה אבנר: צריך ללבן ולראות בדיוק מה המטרה, ואיך עושים משהו המשכי גם.

מיכאל איתן: זה באמת שווה, היושבת ראש צודקת.

מיכאל איתן: אולי אפשר לעשות משהו מעבר לגביע.

מיכאל איתן: לתת להם משהו יותר אטרקטיבי, שהצוות ייסע לאילת ליומיים.

כרמלה אבנר: מיכל, בואי תיקחי את זה את, אם אפשר לעבוד על זה.

כרמלה אבנר: אנחנו נגיש איזה שהוא סוג של הצעה איך אפשר לעשות משהו.

כרמלה אבנר: ענת, אנחנו נביא את זה אליך, איזה שהוא סוג של הצעה.

טל הרמתי: כל שנה, השנה השישית ברציפות, או השביעית שאנחנו עושים את זה, המשרדים מאד מאד מתאמצים להיות שם.

טל הרמתי: הנושא הזה הוא מאד - - -

מיכאל איתן: תן להם סוף שבוע באילת תראה יתאמצו פי מאה.

כרמלה אבנר: מילה אחת כאן על מרחב הסייבר – אני חושבת שאי אפשר לסכם את המפגש הזה בלי מילה אחת על כל הנושא של מרחב הסייבר.

כרמלה אבנר: זה בעצם מה שאתם רואים כאן זה הגדרה של אבטחת מידע ללא שום קשר לאירועים האחרונים.

כרמלה אבנר: זה התפיסה שלנו של מערך המידע.

כרמלה אבנר: זה חלק מפעילות הליבה של ממשל זמין.

כרמלה אבנר: מוֹבִילוּת טכנולוגית בתחום אבטחת המידע.

כרמלה אבנר: כן, אנחנו רוצים להיות מובילים טכנולוגיים בתחומים של אבטחת המידע ולהכניס את הדברים החדשים ביותר, כי הגנה הוא תחום מאד מאד קשה.

כרמלה אבנר: אנחנו תמיד מגנים.

כרמלה אבנר: תפיסת העבודה שלנו זה שמנסים להתקיף אותנו, ותמיד מתקיפים אותנו בכלים ובטכנולוגיות חדשות, ולכן אנחנו תמיד צריכים להיות צעד אחד קדימה, אבל הגנה היא בהגדרה צעד אחד אחרי שכבר ניסו להתקיף.

כרמלה אבנר: אנחנו רוצים להיות מרכז ידע וגורם מכוון במגזר הציבורי בתחום אבטחת המידע, ...

כרמלה אבנר: טכנולוגיות אבטחת מידע ישראליות.

כרמלה אבנר: אני לא אכנס לזה, זה פרזנטציה שלמה שבעצם האיומים שמול ממשל זמין ובכלל מהרמה של מתחילים, עד הרמה של מומחים, ועד לרמה של אינטרסים לאומיים.

טל הרמתי: ההתקפות האחרונות, לצורך העניין, רק שנבין, שדיברנו בועדה ואמרנו שזה מה שנקרא: ב - level הכי נמוך, ואמרו את זה כל המומחים, אז אפשר לבוא ולהגיד, כמעט בביטחון מלא, שהרמה של התקיפה וההתקפות שהיו שם, היו אי שם, אני לא אטעה אם אני אגיד שהם היו בין, מה שנקרא, ברור שזה היה בתחום החובבני, וזה היה אי שם בתחומים הירוקים.

טל הרמתי: זה בוודאי לא עלה לרמות שכבר אנחנו מכירים, שהם הרמות - - -

קריאה: כשדיברתם על ...

קריאה: של 4.7 שאתם מתמודדים איתם.

טל הרמתי: זה בכל הלבלים.

כרמלה אבנר: רק מילה אחת, יחד עם זאת, זה נכון, אבל בוא נזכור "חוכמת ההמונים".

כרמלה אבנר: "חוכמת ההמונים" עובדת גם כאן, ובצד השלילי.

כרמלה אבנר: כי ברגע שזה רק אוקסמר, אז זה בסדר.

כרמלה אבנר: זה היה בריבוע הראשון.

כרמלה אבנר: ברם, מה הבחור עשה?

כרמלה אבנר: או החמאס?

כרמלה אבנר: החמאס קרא בעצם לכל ההאקרים של העולם לבוא ולעשות בצורה ממוקדת איזה שהוא סוג של התקפה על האתרים של מדינת ישראל.

כרמלה אבנר: כאן כבר זה לקח איזה שהוא עומס בעצם, ויצר איזה שהוא עומס בכלל על האתרים.

כרמלה אבנר: ראינו מה קרה לאתר הבורסה ואתר ... וכו'.

כרמלה אבנר: נוצר כאן איזה שהוא עומס.

כרמלה אבנר: כמו שטל אמר, זה היה חובבני.

כרמלה אבנר: זאת אומרת, זה לא היה משהו נורא, נורא מתוחכם.

כרמלה אבנר: אבל מה שיצר פה בעצם את הלחץ זה פעם אחת שהוא הודיע ומימש.

כרמלה אבנר: כלומר, הוא נתן אתרעה ועשה את זה.

כרמלה אבנר: ו – ב' – היה כאן כבר משהו שהגיע מהרבה מאד מקומות, וכאן בעצם היערכות שלנו צריכה להיות גם היערכות למסה, לא רק לתחכום.

כרמלה אבנר: וזה בעצם משהו שהיה כאן שונה.

כרמלה אבנר: מה שאנחנו רואים פה ואנחנו נראה את זה תיכף בסיור, איך אנחנו מנטרים, משהו מאד ויזואלי, את אותם אזורים של אזורי התקפה, וכאן ממש רואים אותם.

כרמלה אבנר: זאת אומרת, את ההתקפות הוירטואליות אנחנו ממשיכים בצורה פיזית.

כרמלה אבנר: אנחנו עושים כבר משהו, שהוא עוד פעם, הוא לא קשור לאירועים האחרונים בכלל, ואנחנו מעצימים אותם בעקבות האירועים האחרונים, זה שיתופי פעולה עם גופי ביטחון בארץ, חברות טכנולוגיות, אוניברסיטאות, מיזמים ממשלתיים, מכוני מחקר וארגוני CERT שונים ואחד הדברים, כמובן, עכשיו ...

כרמלה אבנר: מטה הסייבר שהוקם במשרד ראש הממשלה וועדת ההיגוי שקדמה לו.

מיכאל איתן: מעניין העניין של ה - CERT זה ארגון שהוקם כבר בשנות ה – 90' במטרה לשתף פעולה נגד וירוסים וכל מיני פגעים ברשת.

מיכאל איתן: הוא לא כך התפתח.

מיכאל איתן: למה?

מיכאל איתן: כי זה הכל הפך לסקטור הפרטי.

מיכאל איתן: קמו חברות אנטי וירוס והן מתריעות, והן אוספות והם גדולות ויש להם כל כך הרבה מנויים שהם מקבלות את המידע און ליין.

מיכאל איתן: הם בתוך המחשבים של כולנו.

כרמלה אבנר: מה זה CERT?

כרמלה אבנר: מה פירוש המילה CERT?

כרמלה אבנר: זה computer emergency response team, כלומר: אומר שכשיש משהו בתחום המחשוב, אז מרימים צוות לשעת חירום.

כרמלה אבנר: מה שאנחנו רוצים לעשות זה להרחיב את זה ולא רק לשעת חרום, אלא לעשות מערכת, של פלטפורמה של שיתופי מידע וודאי וודאי בשעת התקפה כזאת, או איזה שהיא פריצה, כי הנושא של להעביר אינפורמציה, מה המקורות?

כרמלה אבנר: מהיכן מתקיפים?

כרמלה אבנר: מה סוג ההתקפה?

כרמלה אבנר: מאפשרת מיידית לבנות אמצעי הגנה משופרים.

כרמלה אבנר: בזה אני מסיימת.

כרמלה אבנר: רק מה היוזמות?

כרמלה אבנר: וזה השקף האחרון, מה היוזמות שלנו בתחום אבטחת המידע שעשינו בעקבות האירועים והאצנו?

כרמלה אבנר: יש לנו מיזם שהתחלנו אותו כבר לפני מספר חודשים שנקרא: אזרחות דיגיטלית, בשיתוף גורמים שונים: רמו"ט - רשות משפט וטכנולוגיה במשרד המשפטים, המשרד לביטחון פנים, הרשות השנייה, איגוד האינטרנט, מטה הסייבר.

כרמלה אבנר: אנחנו כרגע נטשנו את כל ההתנהלות ואת כל ...

כרמלה אבנר: ואנחנו משיקים אותו כבר בשבוע הבא עם חומרי הסברה וידע, גם לאזרחים וגם לעסקים הקטנים מה צריך לעשות בעת מתקפות כאלה?

כרמלה אבנר: איך הם יכולים לבדוק מה המחשבים שלהם?

כרמלה אבנר: לדעת מהו המינימום הנדרש.

כרמלה אבנר: מהם הדברים שהם המינימום הנדרש כדי לשמור לא רק על המידע שלהם, אלא גם על הפרטיות.

כרמלה אבנר: כי אחד הדברים, אנחנו צריכים להבין כאן, זה נוגע גם לעולם הפרטיות וגם לעולם המידע.

רונית תירוש: מתי זה?

כרמלה אבנר: זה תוך שבוע שבועיים אנחנו מעלים את האתר הזה.

רונית תירוש: זה בדיוק מה שביקשתי לחשוב על תעודת זהות.

קריאה: זה בדיוק מה שהיושבת ראש דיברה.

כרמלה אבנר: בדיוק.

כרמלה אבנר: אז ישבנו מיידית כבר עם רמות.

כרמלה אבנר: אנחנו ישבנו גם מטה הסייבר.

כרמלה אבנר: אנחנו גם אמורים להיות ערוצי הסברה של מטה הסייבר שיעברו דרכנו, ואנחנו בעצם מנגישים הרבה יותר מהר את הכל השירותים האלה.

כרמלה אבנר: השלב הבא שאנחנו מתכננים, ופה זה לבחינה, עדיין אנחנו לא יודעים לגמרי איך אנחנו נעשה את זה, אנחנו רוצים לבחון, מה שנקרא, שירותי self service, כלומר, שיהיו מקומות באתרים שאזרח או עסק קטן יוכל לעבור לאיזה שהוא אתר, והאתר עצמו יוכל להפעיל שם כל מיני כלים כדי לסרוק את המחשב שלו, את האתר שלו ולדעת אם הוא נקי, לא נקי, איזה בעיות ואיזה נושאים צריכים להיות.

כרמלה אבנר: אנחנו רוצים להרחיב את תפישת ה – CERT האזרחי והממשלתי לקונסורציום.

כרמלה אבנר: כלומר, זה לא יהיה רק CERT ל –emergency אלא לבוא ולעשות שיתופי פעולה עם חברות בארץ.

כרמלה אבנר: אחד הדברים, באותו יום שהיה סיפור של אל על והבורסה, אני ביקשתי מיידית להרים טלפונים, ללמוד מה היה, לעשות שיתופי פעולה.

כרמלה אבנר: היה לנו קשה.

כרמלה אבנר: הם לא ידעו לגמרי מי אנחנו, מה אנחנו, אולי אתם עיתונאים, מה קורה, ודווקא באותו רגע שהיה כל כך חשוב לשתף את המידע ולהבין מה קורה, לקח לנו זמן.

כרמלה אבנר: זה אחד הדברים שאנחנו רוצים לעשות, שיתופי פעולה עם המגזר העסקי, שיש להם לא מעט לתרום בתחומים האלה.

כרמלה אבנר: אחד הדברים שהיו לנו בתכנית העבודה, ועכשיו אנחנו נאיץ את זה, וזה גם באמת מותנה בתקציבים, זה להקים מעבדת מחקר, מעבדה פורנזית בממשל זמין, שיכולה לשפר את כל תחומי המחקר שלה והתחקור של האירועים.

כרמלה אבנר: צריך לזכור שממשל זמין זה אחד הגופים הגדולים ביותר בארץ שיכול לעשות נתוני תחקור, עוברים דרכנו הרבה מאד טרנזקציות ומידע, כפי שראינו, והמחקר הזה הוא מאד קריטי.

כרמלה אבנר: באים אלינו גם הרבה גופים ללמוד ולעבוד איתנו וללמוד מההתנהלויות האלה.

כרמלה אבנר: אז זהו, זה ממש בקצרה כדי לסכם.

כרמלה אבנר: אני מאד מודה לכם על העניין והשאלות וההקשבה.

כרמלה אבנר: ונשמח שנעשה איזה שהוא סיבוב כדי שתיראו את זה בעיניים.

קריאה: סיור במרכז השליטה והבקרה.

מיכאל איתן: אני אפרד ממך כאן, תודה רבה.

רונית תירוש: תודה.

רונית תירוש: סיור במרכז השליטה והבקרה של ממשל זמין

בני חוג'ה: אנחנו נכנסנו בעצם לאזור שבו מרוכזים הצוותים הטכניים, התפעוליים שמתפעלים את חוות השרתים שבעצם מאפשרת את כל השירותים שהצגנו בחדר הישיבות.

בני חוג'ה: בחדר הזה, האזור הזה הוא נקרא: האקווריום.

בני חוג'ה: מבחינתנו כבר ראינו שהכניסה אליו היא ממודרת, רק לבעלי כרטיס חכם יש אפשרות כניסה.

בני חוג'ה: החברים פה הם ברובם טכנאים, מהנדסים שיושבים, עובדים כל יום על המערכות, בין אם תחזוקה שוטפת ובין אם שדרוגים וצעידה קדימה ברמת הטכנולוגיה.

כרמלה אבנר: ממשל זמין בעצם מתפרס במחצית מהקומה, איפה שהיינו זה אזור של ...

כרמלה אבנר: ממשל זמין ויש לנו עוד חצי קומה למעלה.

בני חוג'ה: לפני שאנחנו נכנסים למרכז הבקרה ולחוות השרתים, יש כאן איזה שהיא תמונת מצב ויזואלית עדכנית, עד כמה שאפשר בעניין של חצי שעה עדכון, לגבי כל התקיפות שכרגע מתבצעות על אתרי ממשלת ישראל שמתארחים כאן בחווה.

בני חוג'ה: כמובן על השירותים שלנו.

בני חוג'ה: אנחנו יכולים לראות שכל תקיפה בעצם מיוצגת על ידי להבה.

בני חוג'ה: ככל שהלהבה גדולה יותר ככה למעשה התקיפה היא יותר אינטנסיבית ויותר גדולה.

בני חוג'ה: סך הכל אפשר לראות עכשיו כ – 790 התקפות, או מה שאנחנו מבחינתנו מתארים כהתקפה,

כרמלה אבנר: חשוד כתקיפה.

בני חוג'ה: עונה על כל מיני קריטריונים.

בני חוג'ה: לא בטוח שזאת התקפה.

בני חוג'ה: יכול להיות א' – שזה בעצם או עומס לגיטימי על איזה שהוא אתר.

בני חוג'ה: אנחנו יודעים, לדוגמא, שאתר השירות המטאורולוגי בזמן כזה שיש לנו מזג אוויר חורפי, אז הרבה מתעדכנים, אז יש עומס טבעי.

בני חוג'ה: מצד שני – יכולים להיות פה גם בדיקות שאנחנו עושים על האתרים שלנו, בדיקות אבטחה, בעצם מנסים לפרוץ את האתר בצורה מבוקרת, אז גם זה מתפרש פה כהתקפה.

בני חוג'ה: הסיבה שזה נמצא כאן, ועוד מחוץ לחדר הבקרה, זה כמובן נמצא גם בחדר הבקרה.

בני חוג'ה: אנחנו נראה,

רונית תירוש: מה זה האדום הגדול?

בני חוג'ה: האדום הגדול זה התקפות שמבוצעות מישראל, 656 מתוך 790.

בני חוג'ה: רוב ההתקפות, או מה שאנחנו חושבים כהתקפות כרגע מגיעות מתוך ישראל.

כרמלה אבנר: ...

כרמלה אבנר: שהוא אמר שחלק גדול מההתקפות זה ...

כרמלה אבנר: חלק מזה, זה אחד הדברים שאנחנו מנסים להבין, שותלים, כאילו, כל מיני רובוטים.

כרמלה אבנר: הם מתלבשים על מחשבים, בעצם יוצרים התקפת דמה בתוך המדינה.

קריאה: חלק זה גם הרשות הפלשתינאית.

כרמלה אבנר: חלק זה גם בדיקות שלנו.

קריאה: ביום של המשט המפה כולה היתה אדומה.

קריאה: כל המפה כולה היתה אדומה.

בני חוג'ה: התוקפים, כמו שאמרה כרמלה, הם א' – משתמשים גם ברובוטים, ודרך אגב, הרובוטים האלה יכולים להיות על מחשבים תמימים של אנשים בבית, שלא יודעים בכלל שהם כרגע חלק מאותה התקפה.

בני חוג'ה: פשוט שותלים להם איזה שהוא קובץ שם על ידי השתלטות על המחשב שלהם.

בני חוג'ה: בנוסף גם אני חייב לציין שזה מה שהמערכות שלנו מזהות כהתקפה, על פי כל מיני פרמטרים, חתימות ...

קריאה: יש איזה תוכנה במחשב האישי שיכולה לזהות שמישהו משתמש לך במחשב?

בני חוג'ה: אפשר.

בני חוג'ה: יש כל מיני תוכנות.

בני חוג'ה: מי שלא מעדכן ...

בני חוג'ה: בבית שלו ומחובר לאינטרנט, לא מעדכן אנטי וירוס, או אנטי מלאור, או דברים כאלה, לא משתמש באמצעי הגנה, בהחלט התוקפים משתלטים לו על המחשב, משתילים לו שם את הקובץ ומשם הם בעצם מבצעים את - - -

כרמלה אבנר: יתרה מזאת, אני רוצה להגיד שהסתבר לנו בניתוחים שעשינו, קיבלו את הדו"חות, הסתכלנו, אני לא אציין איזה שהוא שם של רשות, שהיה לה יקר להחזיק מנהל אבטחת מידע, פיטרה את מנהל אבטחת המידע ובניסיונות שאנחנו ראינו את כמות הוירוסים שיצאו מאותה רשות, שהיתה בצורה דרמטית שונה ממקומות אחרים.

כרמלה אבנר: כלומר, זה הרבה מאד עניין של מודעות, של הבנה.

כרמלה אבנר: נבין שזה לא לוקסוס.

כרמלה אבנר: אומנם אנחנו לא רואים את זה בעיניים אבל זה אמיתי לחלוטין.

בני חוג'ה: הסיבה שזה נמצא פה זה בעצם להזכיר לכל אחד שעובר פה, יושבים פה צוותים טכניים, אנשים טכנולוגיים מאד, להזכיר לנו איפה אנחנו חיים, לראות את הדברים האלה ממש ויזואלית מול העיניים בדרך לעמדת הקפה, בדרך לחדר הישיבות, וכמובן להיות איזה שהוא מנגנון של בקרה, להסתכל, לראות, ללכת, אם רואים פה להבה גדולה מידי אז נכנסים, בודקים אם מישהו מטפל, אם מישהו מכיר, אם מישהו יודע.

בני חוג'ה: ניכנס לחדר הבקרה, עוד יותר ממודר.

כרמלה אבנר: אם יש מצלמות, אז רק בלי מצלמות.

בני חוג'ה: גם מי שיושב פה בתוך האקווריום הזה, לא בהכרח מותר לו להיכנס לאזור הזה, שגם בתוכו הוא יותר ממודר.

בני חוג'ה: בואו ניכנס.

בני חוג'ה: חדר הבקרה של ממשל זמין.

בני חוג'ה: נכנסנו לתוך חדר הבקרה של ממשל זמין.

בני חוג'ה: המתחם הזה מחולק גם הוא ל – 3 חלקים: בחלק החיצוני כאן יושבים מעדכנים, בעצם אותם טכנאים, או מנהלי אתרים שרוצים לעדכן את התוכן באתר והם צריכים איזה שהיא נגישות לחוות השרתים, ממש להיות קרובים לשרת.

בני חוג'ה: עדיין הם לא נכנסים לחלק, מה שנקרא: קודש הקודשים מבחינתנו, לשם מורשים רק מספר טכנאים שלנו, שיכולים להיכנס.

בני חוג'ה: הם מגיעים לכאן, יושבים כאן, מקבלים גישה לשרתים שלהם ספציפית של האתר שלהם, של היישום שלהם, וממנה מעדכנים.

בני חוג'ה: בחדר הזה יושבים הבקרים, צוות ENOC ...

בני חוג'ה: הם יישבו כאן 7/24, 365, כולל יום כיפור.

בני חוג'ה: החלק הזה מחולק למעשה לשני חלקים: החלק הזה שעושה את הבקרה ואת ...

בני חוג'ה: החלק הזה שנותן ...

בני חוג'ה: בעצם עונה לאותם משרדים שמקבלים מאיתנו שירותים, שירותי אירוח, שירותי גלישה וכדומה.

בני חוג'ה: המסך שנמצא פה זה אותו מסף שמוזן מאותם מערכות שנמצאות בחוץ.

בני חוג'ה: פשוט פה כמובן מישהו מסתכל על זה ברמה של 7/24 ברמת בקרה.

בני חוג'ה: הצוות הזה עובד בעיקר מול מערכות שליטה ובקרה.

בני חוג'ה: אמרנו שאנחנו אחד, הליבה שלנו זה כל נושא של אבטחת מידע, אז רוב המסכים פה הם בעצם מסכים שמצביעים על נושא של אבטחת מידע.

בני חוג'ה: הקונסול המרכזי כאן זה קונסול שבעצם ממנו אנחנו רואים זיהוי מכמה מערכות שמזהות תקיפות, וממנו גם הבקר כאן יכול בלחיצת כפתור לעשות בלוק להתקפה, לחסום אותה.

בני חוג'ה: אני אציין גם שיש לנו עוד איזה שהיא שכבת הגנה, איזה שהוא מעגל הגנה שמתחיל כבר אצל ספקי האינטרנט.

בני חוג'ה: יש שמה ציוד שאנחנו מתפעלים במשותף עם ספקי האינטרנט.

בני חוג'ה: התקפה שמגיעה, המטרה שלנו היא לעצור אותה כמה שיותר רחוק מהחדר הזה, ואם אפשר לעצור את זה כבר אצל ספקי האינטרנט, לעשות את זה שמה, אנחנו עושים את זה שמה.

בני חוג'ה: הצוות הזה עובד, עוד פעם, סביב השעון מול ספקי האינטרנט שמחוברים אלינו.

בני חוג'ה: בעצם מחברים את משרדי הממשלה לאינטרנט מצד אחד ואת האזרחים לאתרים ולשירותיים של הממשלה מצד שני.

בני חוג'ה: אנחנו לא ניכנס פנימה לחדר, אפשר, פשוט יהיה שם מאד צפוף וגם יש שם המון רעש.

בני חוג'ה: אני רק אציין שהחדר הזה הוא חדר שהוקם תוך דגש על מה שנקרא: חווה ירוקה.

בני חוג'ה: יש פה ארונות מקוררי מים.

בני חוג'ה: זה אומר שבעצם כל ארון מקבל את המזגן שלו.

בני חוג'ה: בחדרים סטנדרטים יותר מקררים את כל החדר.

בני חוג'ה: אז כאן אנחנו בעצם חוסכים את הקירור של השטחים שאין בהם מחשבים.

בני חוג'ה: אין צורך לקרר אותם.

בני חוג'ה: החדר הזה נבנה בדגש, ברמת האלקטרו מכניקה שלו עם דגש על שרידות ...

בני חוג'ה: של כוח החשמל וכוח המיזוג שיש כאן.

בני חוג'ה: אנחנו יושבים, הבניין הזה נקרא: בניין האנרגיה.

בני חוג'ה: זה בניין שמספק חשמל וגנרטור לכל קריית הממשלה.

בני חוג'ה: אנחנו יכולים לחיות פה משהו כמו מספר ימים, אני חושב, עד שבוע אפילו, ללא חשמל מחברת חשמל ועדיין המערכות פה יהיו זמינות מבחינת חשמל.

קריאה: מבחינת רעידות אדמה, זה עדיין מיקום בעייתי?

בני חוג'ה: מבחינת רעידות אדמה המיקום עדיין בעייתי.

קריאה: כלומר, בניגוד למה?

קריאה: ...

קריאה: המשטרה נגיד?

בני חוג'ה: אני לא יודע מה עשו במשטרה, אבל 3 קומות למטה זה אולי כן יש לך בעיה של רעידות אדמה.

רונית תירוש: לא הבנתי למה - - -

קריאה: כי למעלה הבניין יכול לקרוס.

רונית תירוש: היום כל הבניה היא אמורה להיות - - -

בני חוג'ה: רעידת אדמה, זה מה שאני מנסה להגיד - - -

רונית תירוש: היום יש תקן לבניה.

קריאה: מערכות DRP לרוב ב – disaster recovery.

טל הרמתי: לא קשור ל – DRP.

טל הרמתי: DRP יש לממשל זמין במקום אחר.

בני חוג'ה: אני אתייחס לשני היבטים של נושא של גיבוי: יש גיבוי של ה – DATA עצמו.

בני חוג'ה: א' – יש פה מערכת שאנחנו מגבים לקלטות.

בני חוג'ה: הקלטות יורדות פה לקסטות למטה ויוצאות החוצה מהבניין אחת לשבוע, עם כל הגיבויים של כל השבוע.

בני חוג'ה: מצד שני – אנחנו עובדים גם על כל נושא של וירטואליזציה, זאת אומרת, משתמשים המון ברכיב אחסון אחד שנקרא: סטורג' מרכזית.

בני חוג'ה: הסטורג' הזה אנחנו עושים אפליקציה של כל המידע לאתר ה – DRP שנמצא בטירת הכרמל בחיפה.

בני חוג'ה: שאלת לגבי שריפות וכאלה - - -

כרמלה אבנר: ...

כרמלה אבנר: ישנן רמות שונות בהתאם לרמת האסון שיכול להיות כך רמת ההיערכות.

כרמלה אבנר: תהליכים שמאד ...

כרמלה אבנר: אנחנו עובדים על פי רמות שונות, כשהרמה הבסיסית היום אנחנו גם מעלים שירותים מסויימים לענן.

כרמלה אבנר: כך שאם קורה משהו, אנחנו יכולים בעצם באפס זמן חלקים לתת ...

כרמלה אבנר: אבל אנחנו בעצם מאפשרים איזה שהוא סוג של המשכיות.

בני חוג'ה: באירועים האחרונים השתמשנו בשירות של ענן ...

בני חוג'ה: שרצינו בעצם לבודד את התקיפה מהאתר עצמו, העלינו את האתר לענן, התוקפים המשיכו לתקוף אותנו, התמודדנו איתם, למדנו אותם, בזמן שהאתר זמין דרך שירות ענן, כמובן מבוקר על ידינו.

בני חוג'ה: זהו.

בני חוג'ה: יש עוד פה עוד מסך אחד שדרכו אנחנו רואים בעצם את כל האתרים ויש פה איזה שהיא רמה של ויזואליות שהבקרים רואים את האתרים שמתארחים כאן ובמידה ונכנס איזה שהוא פורץ ועשה איזה שהוא, מה שאנחנו קוראים ... לאתר, שינה את התוכן שלו, שׂם שׁם איזה כתובת:

בני חוג'ה: אתר זה נפרץ על ידי אנונימוס, או משהו, אז הבקרים מיד רואים את זה.

בני חוג'ה: שאר המערכות, אם תירצו, אני ארחיב, אבל רובן הם מערכות ...

בני חוג'ה: בקרה, ניטור של אבטחת מידע.

בני חוג'ה: יש גם ניטור שהוא תפעולי, כמו המערכת הזו לדוגמה.

בני חוג'ה: כמה אירועים שהצוות פה מטפל בהם.

בני חוג'ה: אם את רוצה, אפשר להיכנס פנימה לראות.

רונית תירוש: אני רוצה, כן, לחוות לשנייה את המקום.

רונית תירוש: תודה רבה.