ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 538, 2012-01-24 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום: תקנות שמאי המקרקעין (אגרות), התשע"א-2011.

דוד רותם: נתחיל לקרוא את התקנות ואני מקווה שנסיים היום.

נעמה מנחמי: מקריאה: "תקנות שמאי מקרקעין (אגרות), התשע"א-2011 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 8 ו-43(א)(5) ו-06) לחוק שמאי מקרקעין, התשס"א-2011 (להלן החוק) באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

נעמה מנחמי: אגרות ישולמו אגרות כמפורט להלן: בעד בקשה להיבחן בבחינות לפי תקנות שמאי מקרקעין (בחינות), התשס"ו-2006 א.

נעמה מנחמי: בחינות מוקדמות, לכל בחינה.

נעמה מנחמי: 382 ב.

נעמה מנחמי: בחינות סופיות, לכל בחינה 545"

דוד רותם: כמה בחינות יש?

שלמה מולה: 14 בחינות, מתוכן 11 משלמים אגרה אחת ו-3 זה הבחינות הסופיות.

דוד רותם: 382 כפול 11, זה בערך 4,000 שקלים ואח"כ 3 בחינות זה 1,500 שקלים.

דוד רותם: בקיצור 7,000 שקלים עולה להיות שמאי.

נעמה מנחמי: ועוד אגרת כניסה ללשכה שזה עוד 700 שקלים.

נעמה מנחמי: בסך הכול זה 6,500 שקלים.

דוד רותם: לא רע.

דוד רותם: למה צריך לקחת כל-כך הרבה כסף על בחינות ביניים?

אייל אביטל: אם להסתכל בצורה כללית ואני אתמחר לפי כמה עולה האופרציה הזאת, אני יכול לומר שעל כל מספר שייאמר כאן אני יכול לשים מכפיל.

אייל אביטל: אם אני יוצא מלכתחילה מנקודת הנחה שסך הכול ההכנסות שלי מביאות אותי למצב של גירעון של 72.5% - - -

דוד רותם: לא, לא את התרגילים האלה לא עלי, את זה תעשו על מישהו אחר.

דוד רותם: כמה עולה לך לבדוק בחינה?

דוד רותם: זה מה שמעניין אותי.

שלמה מולה: יש הבדל בין הבחינות.

שלמה מולה: יש בחינה שהיא רק פתוחה.

שלמה מולה: בבחינות המוקדמות זה רק שאלות פתוחות ואז הבדיקה של הבחינה עצמה עולה בסביבות 100 שקלים וקצת.

שלמה מולה: יש לי פה את הנתון המדויק.

שלמה מולה: זה הולך ונהיה יקר יותר בבחינה הסופית ששם יש 4 שאלות פתוחות שכל אחת מהן נבדקת על-ידי בוחן נפרד והעלות היא לכל בדיקה.

דוד רותם: כמה עולה בדיקה?

שלמה מולה: כל שאלה זה חצי שעה.

אייל אביטל: אני עושה תמחור תוך כדי הליכה כי עד עכשיו לא נתבקשתי.

דוד רותם: דיברתי על הנושא הזה בישיבה הקודמת.

דוד רותם: התמחור שלכם הוא מאוד פשוט, משרד המשפטים גם צריך להרוויח משהו.

אייל אביטל: ממש לא.

דוד רותם: אז תסביר לי כמה עולה לי בחינה.

שלמה מולה: האופרציה של הבחינה זה לא רק הבדיקה עצמה.

שלמה מולה: ברגע שאנחנו צריכים לעשות בחינה אנחנו צריכים להתקשר עם מרכז הירידים והם גובים מאיתנו כ-80 שקלים לאדם פלוס מע"מ.

שלמה מולה: זה רק על הכסא שהאדם יושב בו בבחינה.

שלמה מולה: זה לפני שאנחנו מתחילים לדבר.

שלמה מולה: יש לנו גם את האופרציה של המדריכים ששומרים על טוהר הבחינות ויש לנו סטנדרטים.

דוד רותם: כמה הם עולים?

אייל אביטל: אני לא רוצה להמציא שקר כלשהו.

דוד רותם: אני לא רוצה שתמציא שקרים, אני רוצה שתעשה לי חשבון.

דוד רותם: אני מודיע לך דבר אחד: לא תרוויחו אגורה אחת מעבר להוצאות.

דוד רותם: מעבר למה שזה באמת עולה לא תקבלו גרוש.

דוד רותם: אני אגיד לך יותר מזה.

דוד רותם: אם מישהו לא יתייצב לבחינה ולא הודיע לכם, כל מה שעולה לכם זה הכסא והשומרים ואת זה לא תחזירו לו.

דוד רותם: את אגרת הבדיקה של 100 ומשהו שקל תחזירו לו כי לא הוצאתם את זה.

דוד רותם: זה אגרות לא לצורך רווח, שיהיה ברור.

אייל אביטל: אדוני, במסמך שהעברתי אליך העברתי גם פרוטוקול שמפרט את כל האופרציה של הבחינות והוא מדבר על כל מכלול ההתקשרויות שאנחנו צריכים לבצע עם גורמים שונים בשביל לאפשר את אופרציית הבחינות.

אייל אביטל: בפרוטוקול מופיע הסעיף הראשון שבו אני מציין שאנחנו בפרוטוקול ועדת סקרים של משרד המשפטים, נספח ב1, אישרנו 1.861 מיליון שקלים לשנת 2011 לצורך המערך של הבחינות.

אייל אביטל: מה שבוצע בפועל לצורך הפעלת מערך הבחינות האלה הוא 1.367 מיליון שקלים.

אייל אביטל: זאת עלות ראשונה ראשית בכל מה שקשור להפעלת הבחינות.

אייל אביטל: אני לא רוצה לזלזל בגוף הזה אבל אחת מהמשימות היחידות הוא למעשה קיום הבחינות.

אייל אביטל: אני יכול להוסיף לזה את העלויות הנוספות.

אייל אביטל: אני אתעלם מנושא המחשוב כי הוא לא רלוונטי לנושא של מערך הבחינות.

אייל אביטל: מעבר לסכום הזה שציינתי יש עלויות כלליות של תפעול שהן כוללות בתוכן את התשלומים.

דוד רותם: אתה יודע מה?

דוד רותם: אני לא מתכוון לאשר את התקנות.

דוד רותם: אני מציע שתוציאו את זה ממשרד המשפטים ותעבירו את זה ללשכת עורכי הדין, הם יעשו לכם את זה הרבה יותר זול.

דוד רותם: זה שאתם לא יודעים לנהל ואתם חושבים שהציבור צריך לשלם לכם, זה לא אצלי.

אייל אביטל: כמי שהתבקש להיות גורם מתווך מול לשכת עורכי הדין לנושא האגרות שלהם, אני יכול לציין שבלשכת עורכי הדין זה יעלה הרבה יותר.

דוד רותם: באמת?

אייל אביטל: אני רוצה להגיד לך שבמשא ומתן יחד עם לשכת עורכי הדין, בכל מה שקשור לאגרות לעורכי דין זרים, הורדתי את התמחור מ-10,000 שקלים - - -

דוד רותם: עזוב, עורכי דין זרים שישימו 200,000 שקלים, הם צודקים.

אייל אביטל: אני רוצה להגיד לך שאני מסתכל על זה בצורה שוויונית.

אייל אביטל: גם במקרה הזה, כשהסתכלתי כאן על האופרציה הזאת הסתכלתי בצורה שוויונית, לא על עורך דין או על עורך דין ישראלי.

אייל אביטל: האגרות הסטנדרטיות בלשכת עורכי הדין הן הרבה יותר גבוהות ממה שמבוקש כאן.

דוד רותם: כמה עולה בחינה של לשכת עורכי הדין בסוף הסטאז'?

אייל אביטל: אני לא עורך דין אז אני לא יכול להגיד לך.

אייל אביטל: באגרה השנתית הם גובים ויש להם עודף תקציבי.

דוד רותם: הרי אתם רוצים 100% ריבית ל-3 חודשים.

אייל אביטל: לא, אנחנו נדבר על זה, לא הגענו לזה.

דוד רותם: כבר דיברנו על זה ואתם לא תקבלו את זה.

אייל אביטל: אני אפתיע אותם, אני חושב שאתה צודק ויש לי הצעה ואני מקווה שהיא תהיה מקובלת גם עליך.

דוד רותם: ריבית תהיה ריבית - - -

אייל אביטל: לא ריבית, אני לא רוצה להרוויח שקל אחד שחוק.

אייל אביטל: אני גם יוצא מנקודת הנחה שבאגרות שלנו אנחנו מלכתחילה לא מכסים כמחצית מהעלות של הפעילות הזאת.

אייל אביטל: זאת פעילות שמבחינתי היא מאוד יסודית וחסכונית ביחס לאופרציה כולה.

אייל אביטל: אני אומר את זה לפרוטוקול כי אם הייתי חושב שהפעילות מוגזמת מבחינת הדרישות שלה, הייתי אומר לך את זה כאן בצורה שלא משתמעת לשני פנים.

אייל אביטל: ההצעה שלי היא הצעה שאנחנו נוהגים בה בגוף אחר שלנו וזה מאוד מצליח.

אייל אביטל: ההצעה היא שעד תאריך מסוים הסכום שייגבה יהיה מוגדר כסכום מופחת.

אייל אביטל: הרי אם הייתי רוצה לגבות אגרה שתממן לי את כל הפעילות, הייתי צריך לבקש מאדוני לאשר לי מעל 2,000 שקלים לראש.

אייל אביטל: אני לא עושה את זה.

אייל אביטל: פעם אדוני העיר לי לגבי רשות הפטנטים, כשהצעתי למנכ"ל משרד המשפטים לא להעלות את האגרות בשביל לכסות את הגירעון, זה לא בסדר מבחינתי.

אייל אביטל: אתה זוכר את ההערה שהערת לי?

דוד רותם: מבחינתך זה בוודאי לא בסדר, אבל מבחינתי לא אאשר לך את זה.

דוד רותם: לכל אחד מאיתנו יש את התפקיד שלו.

דוד רותם: אתה צריך להעשיר את קופת המשרד ואני צריך לשמור על האזרחים.

אייל אביטל: מצוין.

אייל אביטל: ההצעה שלי, כדי לייצר קצת מתח מול הגורמים שאינם משתפים פעולה ונדרשים לשתף פעולה בשביל להגן על הרישיון שלהם הוא, שהתעריף עד 31 לינואר יוגדר כתאריך של אגרה מופחתת שאני ממליץ שתעמוד על סכום של 1,000 שקלים.

דוד רותם: כמה הם משלמים היום?

אוהד דנוס: 843 שקלים.

דוד רותם: אז למה לעלות את זה לאגרה מופחתת של 1,000?

אייל אביטל: מלכתחילה ביקשנו מהוועדה לבצע תיקון מאוד מדורג של האגרות כי ממילא הן אינן מכסות.

אייל אביטל: גם התיקון שהגיע לכאן, כפי שהצהרתי בפניך במסמך הזה, עדיין זה משאיר אותי גירעוני בהיקף של 72.5% מבחינת הפעילות.

אייל אביטל: אם לנסח את זה בצורה בוטה, בשלב הראשון משרד המשפטים מסבסד את הפעילות הזאת אבל בסופו של יום אגרות אחרות מסבסדות - - -

דוד רותם: למה אתם לא נותנים להקים להם לשכה עצמאית?

דוד רותם: תרדו מהם, שהם ירדו מכם, יקימו את לשכת השמאים, כמו לשכת עורכי הדין ואל תממנו אותם בגרוש.

דוד רותם: למה אתם מממנים אותם?

דוד רותם: כי אתם רוצים לשלוט בעסק.

אייל אביטל: אני יוצא מנקודת הנחה שגם כשחוקקו את החוק לא היה ניסיון לבצע שליטה.

אייל אביטל: אני יכול להגיד לאדוני לפרוטוקול שמנסים להוסיף למשרד המשפטים כל הזמן משימות חדשות ויחידות חדשות מגופים אחרים תחת הטענה שמשרד המשפטים הוא השטח הכי מתאים לנהל את כל התחומים.

דוד רותם: אני כבר אומר לך: משרד המשפטים לא מתאים לנהל שום דבר במדינה הזאת.

דוד רותם: הוא בקושי מצליח לנהל את עצמו.

אייל אביטל: יפה.

אייל אביטל: אני שמח שאני מצליח לבלום חלק מהניסיונות ולכן אני יוצא מנקודת הנחה שהיה תום לב כשחוקקו את החוק ונתנו משימות של פיקוח לגוף שהוא ראוי שיפקח.

אייל אביטל: אני לא בטוח שאתה רוצה לחלוטין שהגוף הזה יפקח באופן עצמאי.

אייל אביטל: לדעתי יש פה סוג של ניגוד עניינים.

אייל אביטל: אני לא למדתי משפטים אבל - - -

דוד רותם: כמו לשכת עורכי הדין שמפקחת על עצמה, זה בסדר גמור.

דוד רותם: הפיקוח של משרד המשפטים יש שם גם הרבה ניגוד אינטרסים.

דוד רותם: עזוב, הם יודעים לעשות את זה הרבה יותר טוב.

דוד רותם: אני מוכן לקחת מכם את השמאים ולתת לכם את עורכי הדין.

אייל אביטל: אני מוכן להשאיר לך עוד 10 מיליון שקלים לקופת הכנסת כדי לא לקבל את לשכת עורכי הדין למשרד המשפטים.

נעמה מנחמי: כמה מתוך הבחינות, גם המוקדמות וגם הסופיות, הן בחינות אמריקאיות?

שלמה מולה: יש 6 בחינות אמריקאיות מתוך 14.

שלמה מולה: יש עוד 6 בחינות שהן בחינות פתוחות ושתי האחרונות הן שילוב של רב ברירה ושאלות פתוחות.

שלמה מולה: בהקשר הזה אם נשווה ללשכת עורכי הדין, בבדיקות שהן רב ברירה, עלות הברירה היא הוצאה קבועה שלא תלויה במספר הנבחנים בבחינה.

דוד רותם: בלשכת עורכי הדין הבחינה בכתב היא 420 שקלים והבחינה בעל-פה היא 100 שקלים.

דוד רותם: אלה הסכומים שאנחנו מדברים עליהם.

אייל אביטל: כאן, אדוני, יש לנו 1,750 עוסקים מול 50,000 אנשים בלשכת עורכי הדין.

אייל אביטל: בלשכת עורכי הדין יש לך יתרון לגודל.

דוד רותם: הרגע שמעתי שבדיקת הבחינה עולה אותה דבר.

אייל אביטל: רק לגבי השאלות הסגורות.

אייל אביטל: גם השאלות שהן מבחן אמריקאי נכתבות על-ידי מומחים שנדרשים לכתוב לנו שאלות מורכבות.

אייל אביטל: אחד בודק את השאלות של השני ולכן אנחנו מחפשים את האיכות.

אייל אביטל: איפה שניתן להקל על הנבחן מבחינה טכנית, אנחנו מאפשרים את זה כרב ברירה.

אייל אביטל: השאלות שנכתבות כשאלות רב ברירה נדרשות להיות איכותיות לא פחות מהשאלות האחרות.

אייל אביטל: אנחנו גם משלמים בהתאם למי שכותב את השאלות האלה.

אייל אביטל: כדי לשמור על טוהר הבחינות אנחנו כל הזמן מתקשרים מחדש עם כותבי שאלות חדשים כדי שהשאלות יוחלפו ושחלילה לא ניתן יהיה לייצר איזה נייר קבוע שממנו ניתן להסיק שאלות קבועות.

אייל אביטל: זה גם עולה כסף.

אייל אביטל: ראוי מאוד שאנחנו נשלם כסף עבור כך כדי שלא תהיינה טעויות.

נעמה מנחמי: בחינות מוקדמות לכל בחינה – 382 שקלים; בחינות סופיות 545 שקלים לכל בחינה.

דוד רותם: הבחינה הסופית היא בעל פה או בכתב?

שלמה מולה: הבחינה הסופית היא בכתב, הכול נעשה בכתב.

שלמה מולה: יש שם שילוב של שאלות פתוחות ורב ברירה.

דוד רותם: אני לא מתכוון לאשר את הסכומים האלה.

דוד רותם: אני מוכן לאשר לכם 282 לבחינה המוקדמת, מה שהיה עד היום.

דוד רותם: אני מוכן לאשר לכם 450 שקלים לכל בחינה סופית, למרות שהייתי צריך לתת את כל הבחינות הסופיות בסכום אחד.

דוד רותם: אם לשכת עורכי הדין יודעת לעשות את זה, גם אתם יודעים.

דוד רותם: אם אתם לא יודעים, תלמדו.

אייל אביטל: אני אומר לפרוטוקול שאני שמח לציין שגם כשהביאו לדיון את האגרות האלה, יצאו מנקודת הנחה שאנחנו לא גוף עסקי.

אייל אביטל: התפקידים שאנחנו מצפים מהמזכיר ומכל אחד מהפקידים שיושבים במועצת שמאי מקרקעין, שנותנים שירות למועצה סמוכה שיושבים בה אנשים כאלה ואחרים, יעשו כמיטב יכולתם כדי לשמור על הרמה במקצוע ועל האיכויות שיש במקצוע הזה.

אייל אביטל: לכן, גם כשהבאתי לך את הנתונים שמדברים על גירעון של 72.5% - - -

דוד רותם: לא שכנעת אותי.

אייל אביטל: לא שכנעתי אותך, ולמרות זאת אני אגיד לפרוטוקול שאם באמת הייתי צריך לתקף מחדש את האגרות ולהביא אותן לאישור, אז הייתי צריך להכפיל כל אחד מהסכומים שמופיעים כאן.

דוד רותם: לכן בא החוק וקבע שאתה יכול לתקף מה שאתה רוצה, אתה רק צריך שאני אאשר את זה.

דוד רותם: אני לא מתכוון לאשר את זה.

אייל אביטל: זה נכון.

אייל אביטל: אני לא אתווכח איתך אבל הייתי רוצה שתדע שברגע שאנחנו יוצאים מנקודת הנחה מלכתחילה של גירעון באגרה עצמה, כל מצב שמפחית כאן – אני אנסח זאת בצורה בוטה – פוגע באזרח אחר שהוא לא שמאי, שהוא לא נבחן להיות שמאי ולמעשה יש פה סבסוד צולב.

אייל אביטל: למיטב זכרוני גם אתה הערת לי על סבסוד צולב ועל הפגם בסבסוד צולב, אבל אני משאיר את זה לשיקול דעתך.

אייל אביטל: הייתי שמח אם היית מעלה קצת את הסכומים, אבל אני לא אתווכח איתך.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני עובר על חוקים אחרים ועל תקנות אחרות ואני רואה את הסכומים שם.

אייל אביטל: אני יכול להגיד שאם היו לי 50,000 שמאים אז הייתי מגדיל לעשות והייתי אומר לך שאפשר גם לשחק בשוליים.

אייל אביטל: התפוקה השולית כאן היא מאוד גבוהה כי יש לי מעט מאוד שמאים.

נעמה מנחמי: יכול להיות, אבל אני חושבת שיש איזה קושי בעובדה שבשביל להפוך להיות שמאי במדינת ישראל, דווקא בגלל שיש כל-כך מעט, אתה משלם סכום מאוד מאוד גדול.

נעמה מנחמי: 6,500 שקלים זה במקרה הטוב, אם לא נכשלת באף בחינה ואם לא הגשת ערר באף בחינה.

נעמה מנחמי: זה סכום לא מבוטל בשביל אדם צעיר שעוד לא נכנס למקצוע.

נעמה מנחמי: יכול להיות שזה אינטרס של החברה להגיד שאנחנו רוצים שיהיו מבחר של שמאים.

נעמה מנחמי: שזאת לא תהיה גילדה, שכן תהיה תחרותיות במובן מסוים.

כרמית יוליס: ואז הציבור יממן את זה?

כרמית יוליס: זאת החלופה.

נעמה מנחמי: ואז הציבור מממן את זה כי יש רק 3 שמאים.

דוד רותם: שהציבור יממן.

דוד רותם: אני יכול לתת לך רשימה של דברים מיותרים שהציבור מממן מפה ועד הודעה חדשה.

נעמה מנחמי: לא נכנסתי למספרים כי אני לא חושבת שזה התפקיד שלי אבל יכול להיות שצריך גם לבדוק את מספר הבחינות ואת עלויות יצירת הבחינה שהן לא מבוטלות.

דוד רותם: אני לא נותן להם עצות.

אייל אביטל: אני חושב שראוי לשאול את אוהד האם באמת העלות של כל בחינה ובחינה משמשת כחסם למקצוע הזה?

דוד רותם: בוודאי שלא, לכל אחד יש 7,000 שקלים בשביל בחינות למועצת השמאים.

אייל אביטל: לדעתי, גם אם אתה תוזיל ב-1,000 שקלים וגם אם תוזיל ב-2,000 שקלים, אני לא חושב שזה מה שירחיב את המקצוע הזה.

אייל אביטל: לגבי העלויות ומה שנאמר כאן.

אייל אביטל: אני חוזר ואומר שאנחנו מחויבים לכללים סטנדרטיים גם של תשלום.

אייל אביטל: גם כשמועצת השמאים מביאה בקשה לוועדת הסקרים הראשית של משרד המשפטים, אז הבקשה נבחנת.

אייל אביטל: אגב, הצורך לרשום שאלות, לבדוק אותן ולתקף אותן, הוא תהליך מקצועי לחלוטין שלשמחתי הוא נעשה במועצה הסמוכה למשרד הממשלתי כפי שאתה מגדיר אותו, שהוא פחות יעיל.

אייל אביטל: הוא נעשה בצורה מקצועית ושם נעשה הטיוב הזה.

אייל אביטל: אני חושב שלטובת סדרי מנהל תקין לא ראוי יהיה שאני כאיש תקציבים ואפילו חשבת המשרד נעיר הערות כספיות שמדברות על הצורך להעמיק את האיכות בתוך הבחינות.

דוד רותם: אתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים, הכול רשום בפרוטוקול.

אייל אביטל: מצוין, אני אמרתי את זה בכוונה.

דוד רותם: יוצא מן הכלל.

דוד רותם: אני מוכרח לומר שלא שכנעתם אותי בשום דבר למה הסכומים האלה.

דוד רותם: פשוט לא הצלחתם לשכנע אותי, אז את כל "הצהרות יום העצמאות" אתם יכולים להכניס לתוך הפרוטוקול.

דוד רותם: אנחנו נעמוד בסוף הישיבה, נשיר "התקווה" אבל את התקנות אני לא אאשר לכם.

אייל אביטל: בסדר גמור.

נעמה מנחמי: "2.

נעמה מנחמי: בעד בקשה לפטור מבחינה לפי כללי שמאי מקרקעין (פטור מבחינות), התש"ם-1979 – לכל נושא 164" הסכום הקודם היה 138 שקלים.

דוד רותם: אתה יכול להסביר לי?

אייל אביטל: מצידי שזה יישאר באותו סכום.

אייל אביטל: אנחנו מדברים פה על תיקון ריאלי ולא מעבר לזה.

דוד רותם: למה צריך על כל בחינה לשלם אגרה?

דוד רותם: אני מבקש לפטור את עצמי מ-4 בחינות.

דוד רותם: מה הבדיקה שצריך לעשות כאן?

שלמה מולה: כל בחינה שמבקשים ממנה פטור נסמכת על מסמכים שמביא הנבחן ומועברים למומחה שבודק אותם ומסתכל אם יש התאמה בין הבחינה שהמועצה עושה.

שלמה מולה: אחרי זה זה מאושר גם בוועדת פטור מבחינות שנותנת לזה אישור סופי.

שלמה מולה: זה אינו דומה למישהו שמבקש פטור מבחינה בכלכלה וצריך לבדוק את זה מומחה מתחום אחד לבין בחינה מדידה שבודק אותה מומחה אחר.

שלמה מולה: זה דיסציפלינות שונות והמקצוע הזה מורכב ממספר תחומים שונים.

כרמית יוליס: גם לא תמיד מספיק להסתכל שזה רק ציון עובר מאיזה מוסד שבו הוא למד את הבחינה.

כרמית יוליס: לפעמים צריך להסתכל גם על הסילבוס ועל השאלון שהוא נבחן בו.

כרמית יוליס: הבקשה לפטור מצריכה בדיקה משמעותית.

כרמית יוליס: זה לא רק שאתה מגיש גיליון ציונים ומקבל את הפטור.

כרמית יוליס: מעסיקים בשביל זה הרבה מאוד אנשים.

אייל אביטל: אני אציין רק שעלות שאלה בודדות מגיעה ל-300 שקלים.

אייל אביטל: אם הבדיקה הזאת נעשתה בשעתיים אנחנו משלמים את ה-600 שקלים ועדיין הבקשה כאן היא לאשר 160 שקלים בסך הכול.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: יש לכם פה אפילו חברי ועדה שמקבלים 10 שעות גלובאליים לפי 253 שקלים.

דוד רותם: אין ספק, אתם מאוד נדיבים בתשלומים.

אייל אביטל: אנחנו לא נדיבים ואני יכול להגיד לך שהאנשים שמגיעים אלינו - - -

דוד רותם: אנחנו לא מתווכחים, שמעתי.

דוד רותם: אתם רוצים את התקנות ה אלה, אתם חושבים שהן נכונות.

דוד רותם: אנחנו נמשיך.

נעמה מנחמי: אז מה הסכום שאושר?

דוד רותם: הוא ביקש 138 שקלים.

נעמה מנחמי: "3.

נעמה מנחמי: בעד הגשת ערר על ציון בבחינה לפי תקנות שמאי המקרקעין (ערר ש\

נעמה מנחמי: על בחינות), התשס"ב-2002 273 שקלים".

נעמה מנחמי: למיטב זיכרוני, סכום זה לא הופיע בתקנות הקודמות.

נעמה מנחמי: נציין שלפי הסכומים שהעבירו לנו, לבוחן משלמים 253 שקלים לערר וכאשר מדובר בשאלות רב ברירה אז משלמים לו 380 שקלים לשאלה שהוגש לגביה ערר.

נעמה מנחמי: אני מניחה שבלי קשר למספר האנשים שהגישו את הערר.

דוד רותם: אם הערר שלי התקבל, אני מקבל את האגרה חזרה?

דוד רותם: צריך להוריד מהבוחנים הראשונים שהכשילו אותי.

אייל אביטל: אני חושב שאתה צודק.

אייל אביטל: אני אומר את זה פה לפרוטוקול ולא אכפת לי אם זה נשמע פחות משתלב בדעות אחרות.

אייל אביטל: אני חושב שאתה צודק.

אייל אביטל: אם הערר התקבל ותהליך הבדיקה שאמור היה להיות מאוד איכותי מלכתחילה, כפי שתיארתי בחגיגות יום העצמאות קודם, אז אני חושב שאתה צודק.

אייל אביטל: אם הערר התקבל, צריך להחזיר את התשלום.

דוד רותם: תודה רבה.

אייל אביטל: בד"כ מי שמגיש את הערר זה אחד שלא עבר את הבחינה, זאת אומרת שהציון שלו מלכתחילה היה מאוד נמוך.

אייל אביטל: כדי שזה יחזק את הגישה שלך, אני מבקש שבעקבות הערר לא הוסיפו לו נקודה אחת והוא נשאר כזה שלא עובר את הבחינה אלא אחד שבעקבות הערר שלו הוא עבר את הבחינה.

דוד רותם: יש לי שאלה אליך: כמה צריך כדי לעבור את הבחינה?

אייל אביטל: 60.

דוד רותם: אני קיבלתי 72 והגשתי ערר.

אייל אביטל: אין כאלה.

דוד רותם: אתה אומר שאין כאלה אבל אני אומר לך מה אני עושה.

דוד רותם: הגשתי ערר והעלו לי את הציון ל-74.

דוד רותם: לאמא שלי, זכרה לברכה, היה מאוד חשוב לתלות גיליון ציונים עם ציונים מאוד גבוהים.

דוד רותם: מה זה עניינכם?

דוד רותם: אם טעיתם בבדיקה הראשונה, לא מגיע לכם כסף על הבדיקה השניה, נקודה.

דוד רותם: לא חשוב למה.

דוד רותם: אני מערער מ-72 ל-72 מ-31 ל-32, לא חשוב כמה.

דוד רותם: אם העלו לי את הציון בנקודה אחת זה אומר שהבדיקה הראשונה לא היתה נכונה.

דוד רותם: אי-אפשר לבקש ממני פעמיים כסף.

אייל אביטל: אציין שמבחינה מהותית אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שתיקון בנקודה בודדת – קודם כל יש תום לב בבדיקה.

אייל אביטל: גם בוחן שבודק שאלה פתוחה הוא עדיין נותן משקל להסתכלות האישית שלו.

אייל אביטל: אני גם יוצא מהנחה שהוא לא טעה אלא אולי הוא היה קצת טכני.

אייל אביטל: הוספה של 1 נקודה כדי שאותו נבדק ירגיש טוב, היא לא תורמת לשאיפה שלך, שאם טעינו בצורה מהותית שפוגעת במישהו לעבור שלב – למעשה האנשים האלה רוצים לעבור שלב כדי לקבל את ההסמכה.

אייל אביטל: בסופו של יום, מי שעובד כשמאי בשוק, לא מקבל עבודה בגלל ציון בבחינות.

אייל אביטל: אף אחד לא יודע את ציוני הבחינות, הוא מקבל עבודות על סמך הפרסטיז'ה שנבנה אצלו.

דוד רותם: חדל מבצע קשקשת, חדל מבצע פלסף, אתה נותן לי פילוסופיות לא לעניין.

דוד רותם: זה בכלל לא עניינך.

דוד רותם: קיבלתי ציון ומסת

דוד רותם: בר שהציון שקיבלתי הוא לא נכון כי מי שבדק את הבחינה הראשונה, מאיזו סיבה טעה.

כרמית יוליס: תלוי אם זה מובהק שזאת טעות.

כרמית יוליס: יכול להיות שזאת לא טעות מובהקת.

כרמית יוליס: יכול להיות שיש חילוקי דעות מקצועיים ויש מישהו שתפקידו לבדוק את הערר והוא חולק על הבודק הראשון.

דוד רותם: תודה רבה, אז מה קובע?

כרמית יוליס: ברור שהערר קובע.

דוד רותם: תודה רבה, אז למה אני צריך לשלם אגרה אם טעו לי בבחינה?

כרמית יוליס: יש מקום לחשוב על פיתרון כזה, אני רק אומרת שזה לא בהכרח טעות מובהקת של 1 ועוד 1 שמישהו כתב 3 ואחר-כך כתבו שזה 2.

כרמית יוליס: יכולים להיות חילוקי דעות.

דוד רותם: עדיין, אם יש חילוקי דעות – בואי נלך ליותר קיצוני.

דוד רותם: הראשון הכשיל אותי והשני מעביר אותי ורק בזכותו אני הופך להיות שמאי.

דוד רותם: זה זועק לשמים.

דוד רותם: הרי יכול להיות מצב שאני לא ראוי להיות שמאי כי הראשון צודק.

אייל אביטל: אדוני, זאת הגישה שאני ביקשתי ממך.

כרמית יוליס: מה שהוביל בכתיבת הדברים האלה זה לדאוג שקופת המועצה תהיה פחות גירעונית.

דוד רותם: סליחה, תורידו לזה שבדק ראשון.

כרמית יוליס: שילמו לשני בוחנים, גם לבוחן הראשון וגם לערר.

דוד רותם: אבל הבוחן הראשון טעה.

דוד רותם: אם הוא טעה לא מגיע לא תשלום.

אייל אביטל: אדוני, אני לא יכול להלין שכר למישהו שעשה עבודה.

דוד רותם: אבל הכיס שלי פתוח, שאני אשלם.

אייל אביטל: אדוני, אני מתחבר להערה האחרונה שלך שהיא בעצם מה שביקשתי.

דוד רותם: ההערה שלי היתה רק כדי להראות לה את הטעות בפילוסופיה שאתם מנסים להעביר.

אייל אביטל: אנחנו מדברים על מובהקות של טעות.

אייל אביטל: אנחנו מבקשים שאם הטעות גרמה לכך שאותו אדם לא עבר את הבחינה ובעקבות הבחינה הוא עבר, אז אנחנו מבקשים להחזיר לו את כל הבקשה של הערר.

אייל אביטל: אם זאת רק בקשה של תיקון ציון, שכמעט אין מקרים כאלה - - -

דוד רותם: אם אין מקרים כאלה אז אין לך בעיה אז מה אכפת לך שבכל מקרה שנתקבל ערר תחזיר את הערר.

דוד רותם: אין מקרים כאלה אתה אומר.

כרמית יוליס: רציתי להתייחס למה שאמרת בראשית הדברים לגבי המקום של מועצת שמאי המקרקעין והצורך ברגולציה על זה.

כרמית יוליס: חשוב לי לומר לפרוטוקול וגם לאוזניכם שמה שהמועצה עושה במהלך הפעילות השוטפת שלה לא מתחיל להתקרב למה שבגינו נגבות אגרות.

כרמית יוליס: למשל, המועצה קובעת כללים בעניין תקינה של שמאית בנושאים שונים של שומות מקרקעין.

כרמית יוליס: הכללים האלה בהחלט מכוונים את שמאי המקרקעין והתרומה שלהם לכל הענף המקצועי המאוד מיוחד הזה היא מאוד משמעותית.

כרמית יוליס: יש ועדת משנה למועצה, זה מאושר במליאת המועצה.

כרמית יוליס: שמאים מסתמכים על זה כשהם כותבים שומות, זה מגיע להתדיינות בבתי המשפט.

כרמית יוליס: המשקל שהשוק מעריך את התקנים האלה הוא מאוד מאוד גבוה.

כרמית יוליס: זאת דוגמה למשהו שהמועצה עושה ומשקיעה בזה הרבה מאוד זמן ולעיתים כסף וזה בכלל לא קשור לאגרות ששמאי מקרקעין משלמים או שהציבור בכללותו משלם.

דוד רותם: תמכרו את זה, אל תיתנו בחינם.

כרמית יוליס: אנחנו ממש לא רוצים למכור את זה.

דוד רותם: אתם לא רוצים כי אתם יודעים שאם אתם תמכרו, אף אחד לא יקנה.

כרמית יוליס: ממש לא מהטעם הזה.

כרמית יוליס: מהסיבה שאנחנו חושבים שיש צורך אמיתי במקצוע שיש לו משקל כל-כך משמעותי בחיי הכלכלה במדינה, שיהיה עליו איזה שהוא פיקוח של המדינה.

כרמית יוליס: משרד המשפטים הוא הגורם המתאים לעשות את זה.

כרמית יוליס: בשנים האחרונות אפשר לראות הרבה מאוד שינויים בהיקף פעילות המועצה של דברים שלא היו בעבר והמשקל שלהם והאינטרס הציבורי שבהם הוא מאוד חשוב ומאוד מכריע.

כרמית יוליס: אפרופו מכריע, אזכיר גם את כל ההסדר של שמאים אחרים, שגם עליו לא נקבעה אגרה וזה שירות שהוא לגמרי לטובת הציבור ויש בזה פעילות בלתי פוסקת.

כרמית יוליס: ביחס למה שדיברנו על בחינות, חשוב להדגיש שהבחינות עבור שמאי מקרקעין הן ממש לא דומות לבחינות של הסדרת עיסוקים אחרים.

כרמית יוליס: החוק עצמו, החוק הראשי וגם חקיקת המשנה קובעים פרוצדורות שלא קיימות במוסדות אחרים והפרוצדורות האלה עולות הרבה מאוד כסף: רכזי בחינות, בוחנים, הרכבים של ועדות ערר.

כרמית יוליס: הכול כאן הרבה יותר מורכב מאשר לבוא למבחן ולקבל ציון.

כרמית יוליס: על זה שלמה יוכל להרחיב.

כרמית יוליס: הדבר האחרון שרציתי להדגיש זה באמת השוק המאוד מצומצם של השמאים.

כרמית יוליס: אדוני סבור שזה כן ראוי שהציבור ישלם.

כרמית יוליס: אנחנו יצאנו מתוך נקודת הנחה שאם אדם רוצה להיות שמאי מקרקעין והשוק הזה הוא מאוד קטן, אנחנו לא חושבים שזה נכון שדווקא הציבור יממן את כל הפעילות השוטפת ואת כל העלות של היותו שמאי מקרקעין.

כרמית יוליס: אנחנו חשבנו שזה כן ראוי שהוא יישא בנתח מסוים מהעלות הזאת.

כרמית יוליס: כמו שהסבירו כאן, זאת לא העלות המלאה.

כרמית יוליס: הקופה הזאת כבר שנים גירעונית ואנחנו חשבנו שהגיע הזמן לשנות אותה באופן שהיא תהיה קצת פחות גירעונית וזה מה שהוביל לקביעת התקנות.

דוד רותם: סעיף 3 צריך לתקן שאם הערר מתקבל אז תוחזר האגרה.

נעמה מנחמי: מאחר שאני מניחה שהערר הוא על מספר שאלות אז נכתוב: "התקבל הערר או חלקו"?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: בבקשה להירשם כמתמחה, 164 שקלים, בסדר גמור.

דוד רותם: בקשה לאישור על סיום התמחות, ממי מקבלים?

כרמית יוליס: מה זאת אומרת "או חלקו"?

כרמית יוליס: ואם זה לא גרם לא לעבור את הבחינה.

כרמית יוליס: הוא הגיש ערר על 8 שאלות, קיבלו שאלה אחת והוא עדיין נכשל.

דוד רותם: כמה היה הציון שלו?

כרמית יוליס: הוא עדיין נכשל.

דוד רותם: כמה היה הציון שלו?

כרמית יוליס: היה 40 והוא הפך ל-50.

דוד רותם: היה 40 ותוקן ל-42.

דוד רותם: הראשון שבדק קבע ציון לא נכון ואני רציתי לערער כי לי חשוב שעל הקיר יהיה תלוי לי 42.

דוד רותם: למה שאני אשלם פעמיים?

כרמית יוליס: אפילו לשיטתך, הראשון לא טעה בכל, הוא טעה ב-1% וב-99% הוא צדק.

דוד רותם: מה זה חשוב, הערר התקבל?

דוד רותם: זאת אומרת שהבדיקה הראשונה לא היתה נכונה.

כרמית יוליס: אז למה שכל הסכום יוחזר?

דוד רותם: כי משלמים על בדיקה, לא משלמים לפי מספר שאלות.

דוד רותם: אם התקבל הערר שלי פירושו של דבר שהבדיקה הראשונה לא היתה נכונה, לכו תחייבו אותו.

דוד רותם: תחייבו את הבודק הראשון.

כרמית יוליס: אם הוא בדק 10 שאלות ורק ב-5 הוא טעה, אז אל תשלמו לו על החצי שהוא טעה.

כרמית יוליס: אפילו לשיטתך זה לא מסתדר.

דוד רותם: אני מקבל את העובדה שאמר לי התקציבאי שאנשים לא מערערים סתם על ציון.

דוד רותם: אם דוחים לו את הערר, אז אומרים לו: דוחים לך את הערר כי ממילא לא תעבור.

דוד רותם: אין ערעורים רק על הציון.

נעמה מנחמי: כרמית, כדי לסבר את האוזן.

נעמה מנחמי: נניח שהגשתי ערר על ציון של 50 והגשתי על 10 שאלות.

נעמה מנחמי: אם כל ה-10 היו מתקבלות הייתי מקבלת 60 והערר היה מתקבל ואז גם הייתי מקבל החזר אפילו לגישתך.

נעמה מנחמי: אבל, קיבלו את הערר שלי רק לגבי 9 מתוך השאלות האלה.

נעמה מנחמי: בכל זאת, הערר שלי, גם אם צדקתי לגבי 9 מתוך 10 שאלות, הערר לא היה מופרך.

אייל אביטל: ב-9 שאלות את צודקת.

דוד רותם: סליחה, רק שאלה אחת שלי התקבלה וכתוצאה מזה קיבלתי 61.

כרמית יוליס: זה משהו אחר.

דוד רותם: מה קורה אז?

דוד רותם: הרי רק שאלה אחת לא היתה נכונה.

כרמית יוליס: הלוגיקה שאתה מציע לא מסתדרת עם הרציונאל של התקנות.

דוד רותם: אבל הלוגיקה שאתם מציעים לא מסתדרת עם השכר הישר.

כרמית יוליס: מה לעשות?

דוד רותם: מה לעשות?

דוד רותם: אני אגיד לך מה לעשות.

דוד רותם: אני איישר לכם את השכל.

דוד רותם: אני צריך לאשר את התקנות האלה ואצלי עובד השכל הישר.

כרמית יוליס: בוא נלך לשיטתך.

כרמית יוליס: אם בזכות הערר הוא עבר, יחזירו לו את כל הכסף.

כרמית יוליס: אבל אם הוא לא עבר, או אם זה לא משפיע - - -

דוד רותם: העובדה שעבר או לא עבר לא משפיעה, רק אצלך היא משפיעה.

נעמה מנחמי: השאלה, האם טעו בבדיקה או לא.

כרמית יוליס: אבל אם טעו רק בחלק?

נעמה מנחמי: אז מה?

נעמה מנחמי: עדיין הוא היה צריך להגיש ערר בגלל שטעו, זה בדיוק העניין.

כרמית יוליס: אבל אם צריך להחזיר לו, אז למה הכול?

דוד רותם: כי אין סיבה שלא כי בדקתם לא נכון את הטופס הראשון.

נעמה מנחמי: אני אקריא את ההמשך של סעיף א' שהוועדה כבר אישרה.

נעמה מנחמי: "א.

נעמה מנחמי: בקשה להירשם כמתמחה 164 שקלים.

נעמה מנחמי: ואולם אם היה הכרח שמתמחה יתחיל את התמחותו אצל מאמן אחר, מפני שהמאמן הקודם נפטר או פשט את הרגל או הסתלק מן המקצוע, או מסיבות מיוחדות שלדעת יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין או מי שהוא הסמיך לכך מטעמו אינן מאפשרות לאותו מתמחה להמשיך בהתמחותו אצל המאמן הקודם ומצדיקות את פטירתו מתשלום אגרה, אין לשלם אגרה נוספת עם הגשת הבקשה כאמור בדבר התמחות אצל המאמן האחר, ובלבד שלא עברה חצי שנה מיום שהתמחותו הופסקה כאמור.

נעמה מנחמי: "

דוד רותם: מה בודקים בסיום התמחות?

דוד רותם: מי נותן את התעודה הזאת?

שלמה מולה: את האישור הזה נותנים במועצה.

שלמה מולה: בודקים שהוא הגיש את כל דוחות ההתמחות שהוא היה צריך להגיש.

אייל אביטל: לוודא שהוא לא עשה את ההתמחות בבריכה.

דוד רותם: מי מגיש את דוחות ההתמחות, המתמחה או המאמן?

שלמה מולה: המאמן הוא זה שחייב להגיש.

דוד רותם: יש לי מאמן מנוול והוא אימן אותי בבריכה והוא לא חותם לי.

דוד רותם: אני צריך לשלם על כל אישור שלו 164 שקלים?

שלמה מולה: זה לא על כל אישור אלא רק על אישור גמר התמחות.

שלמה מולה: מאמן שינהג כך לא יקבל אישור לאמן.

נעמה מנחמי: היו"ר מאשר את 164.

נעמה מנחמי: "5.

נעמה מנחמי: בעד בקשה להירשם בפנקס לפי תקנות שמאי מקרקעין, התשכ"ג-1963 654 שקלים" הסכום הקודם היה 561 ואני מניחה שזה קשור בעיקר לעדכון.

אייל אביטל: כן.

נעמה מנחמי: מה קורה אם הבקשה לא מתקבלת?

נעמה מנחמי: הגשתי בקשה ולא קיבלו אותה.

נעמה מנחמי: על פי הניסוח כאן אני משלמת על עצם הגשת הבקשה ולא על קבלה לפנקס.

נעמה מנחמי: זה היה מכוון?

דוד רותם: זה אגרת רישום בפנקס.

נעמה מנחמי: אפשר להגדיר את זה כאגרת רישום בפנקס על מנת שאנשים שהבקשה שלהם נדחית לא ישלמו את התשלום הזה?

שלמה מולה: אדם שהבקשה שלו לא התקבלה, זה בדרך-כלל במקרים שבהם הוא הורשע בעבירה והדיון במקרה שלו הוא יותר מסובך.

דוד רותם: איזה דיונים?

כרמית יוליס: יש לנו דיונים במועצה שכבר 4 פעמים המועצה דנה בעניינו של מישהו שיש לגביו עבירות משמעתיות כי הוא גם עורך-דין.

כרמית יוליס: העבירות שלו נדונו בכל מיני מחוזות של הלשכה ויש פסקי דין בעניינו.

כרמית יוליס: כל פעם הוא מבקש שישקלו עוד פעם את השאלה האם הוא יכול להירשם בפנקס שמאי המקרקעין.

כרמית יוליס: אנחנו הולכים ומבררים בלשכת עורכי הדין איפה עומד הבירור המשמעתי שלו.

כרמית יוליס: מתכתבים איתו באלף מסמכים.

כרמית יוליס: הבדיקה שלו הרבה יותר מסובכת.

דוד רותם: אתה רוצה לדעת איך הגעת ל-72 מיליון שקלים גירעון – הנה שמעת.

כרמית יוליס: אבל זה מה שקובע החוק.

כרמית יוליס: אם הוא עבר עבירה שמפאת נסיבותיה וחומרתה הוא לא ראוי להירשם - - -

דוד רותם: אז צריך להביא את כל התיקים שיש לו.

דוד רותם: את יודעת, אני יושב בכמה ועדות.

כרמית יוליס: אדוני, הוא לא מבין.

דוד רותם: אם הוא לא מבין אז נדחה את הבקשה שלו.

דוד רותם: מה את רוצה, שאני אלמד אותך קורס איך עובדים?

דוד רותם: לא, אין לי כוונה כזאת.

כרמית יוליס: לא, אני יודעת טוב.

דוד רותם: את חושבת.

כרמית יוליס: אני בטוחה.

כרמית יוליס: דווקא הבקשות האלה שלא מתקבלות הם באמת הרבה יותר מורכבות.

כרמית יוליס: זה לא בקשות סטנדרטיות.

נעמה מנחמי: מה ההחלטה לגבי זה?

נעמה מנחמי: נשאיר בקשה להירשם?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: אז בעד בקשה לרישום?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: הסכום של 654 שקלים אושר?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: "אגרה תקופתית בהתאם להוראות שלהלן.

דוד רותם: " נזכיר שהאגרה הנוכחית עומדת על 828 שקלים.

דוד רותם: "א.

דוד רותם: לשמאי מקרקעין שבתחילת השנה בעדה משולמת האגרה הוא בעל ותק של עד 3 שנים 810 שקלים" ב.

דוד רותם: לשמאי מקרקעין שבתחילת השנה בעדה משולמת האגרה הוא בעל ותק של מעל 3 שנים 1080 שקלים ג.

דוד רותם: לעניין פסקאות משנה (א) ו-(ב) – ותק של שמאי מקרקעין יימנה מיום רישומו בפנקס; תקופות בהן היה רישומו של שמאי המקרקעין מותלה יבואו בחשבון לעניין מניין הוותק".

דוד רותם: האם יש אצלכם את אותה פרוצדורה שיש בלשכת עורכי הדין שאדם יכול להפקיד את רישיונו?

שלמה מולה: להתלות, כן.

שלמה מולה: הוא יכול להתלות מרצון.

דוד רותם: האם זה נכלל במניין הוותק?

נועה סרברו: ההתליה נועדה לשמאים שרק הצטרפו למקצוע לקבל איזו החלטה יותר קלה.

נועה סרברו: זה דומה להטבת מס שניתנת למי שסיים לימודים אקדמיים.

נועה סרברו: זה לא תלוי בעצם העיסוק בפועל אלא איזו אפשרות לפתוח את הקריירה בצורה יותר קלה.

דוד רותם: אני אסביר לך משהו: אני התליתי את רישיון עורך הדין שלי.

דוד רותם: בשלב מסוים אני אפרוש וארצה לחדש אותו.

דוד רותם: בתקופה הזאת לא עבדתי בה.

דוד רותם: עכשיו אני אפרוש וארצה לעבוד כעורך דין, זה יהיה להתחיל הכול מחדש.

נועה סרברו: ההנחה היא שמי שמתחיל מסיום הלימודים או לאחר ההסמכה זה השמאים הצעירים.

נעמה מנחמי: אני יכולה להבין את ההיגיון להפריד אבל אני קצת מתקשה דווקא לגבי אדם שלא עבד מסיבות אלה ואחרות, למה דווקא הוא צריך לשלם את האגרה.

נעמה מנחמי: אדם שלא עבד והרישיון שלא היה מותלה, סופרים לו כאילו הוא עבד.

נעמה מנחמי: מבחינה כלכלית מצבו פחות טוב לעומת אדם שכבר עובד 3 שנים.

דוד רותם: מי שמתלים לו את הרישיון מבחינת אתיקה או בגלל עבירה משמעתית זה נחשב לו.

דוד רותם: אבל מי שפרש בעצם מהמקצוע, הפקיד את הרישיון ואומר שעכשיו הוא לא עובד 5 שנים - - -

אייל אביטל: וכמה הוא צבר, שנה, שנתיים?

דוד רותם: צבר פחות מ-3 שנים.

אייל אביטל: אתה שואל האם אפשר לקחת בחשבון את ההיסטוריה שלו ואז להגיד שלחצי השנה הנותרת ועד 3 שנים הוא ישלם 820?

אייל אביטל: זה נראה לי ראוי.

אייל אביטל: סך הכול זאת הטבה ל-3 השנים הראשונות.

אייל אביטל: אפשר לחבר את התקופות.

אייל אביטל: נניח שהוא התלה את הרישיון אחרי שנתיים, כשהוא יבוא להירשם שוב ייקחו בחשבון את השנתיים והוא ישלם כמתחיל לשנה אחת קדימה.

אייל אביטל: זה בסדר, זה גם ראוי.

אייל אביטל: עדיין אפשר להתייחס אליו כמתחיל כי בעצם מסיבות שונות של חייו הוא היה צריך כנראה ללכת לעבוד בתחום אחר שבו הוא חשב שהוא ישכר יותר.

אייל אביטל: זה נראה סביר.

אייל אביטל: כמובן, כל עוד זאת התליה מרצון.

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: "ד.

נעמה מנחמי: המבקש להירשם בפנקס במהלך שנה ישלם אגרה תקופתית יחסית בשיעור השווה למכפלת מספר חודשי השנה שנותרו מיום רישומו בפנקס עד חודש דצמבר של אותה שנה, בסכום האגרה התקופתית חלקי שתים-עשרה; לעניין זה, דין חלקי חודש כדין חודש שלם.

נעמה מנחמי: "

דוד רותם: יש לי בעיה עם זה.

דוד רותם: איך הסעיף הזה חי עם הסעיף הבא?

דוד רותם: אני באתי להירשם בסוף דצמבר, מה אני משלם, את האגרה של ה-810 או בתוספת 100%.

דוד רותם: אני צריך לשלם רק לחודש אחד.

אייל אביטל: חודש אחד לאותה שנה.

דוד רותם: חודש אחד לפי איזה תעריף?

דוד רותם: אני בא לשלם בדצמבר.

דוד רותם: שולמה כבר האגרה לתקופה שבין 30.9 לבין 31.12.

דוד רותם: זה אגרה פלוס 100%.

נועה סרברו: כאן מדובר רק על מי שמבקש להירשם בפנקס ועד שהוא לא ישלם הוא לא יהיה רשום והוא לא יהיה רשאי לעסוק.

דוד רותם: מהי האגרה לאותה תקופה?

נעמה מנחמי: בסעיף ד' מדובר על אדם שעדיין לא רשום.

נעמה מנחמי: בסעיף ה' הוא כבר רשום אבל עדיין לא שילם את דמי החבר.

אוהד דנוס: ברשותך, אדוני, אני רוצה לחזור לסעיף ג'.

אוהד דנוס: לגבי הסכומים שרשומים פה, אנחנו השגנו על שיעור העלייה באגרה השנתית.

אוהד דנוס: הראינו במסמך שנשלח לוועדה שהמספרים הם גבוהים באופן מוחלט ואבסולוטי ביחס ללשכות אחרות וגם שיעור העלייה הוא של 30%.

אוהד דנוס: אנחנו יודעים שמועצת השמאים עושה עבודה מקיפה ונרחבת אבל אם המקצוע הוא מקצוע נחוץ אני לא חושב שנושא הגירעון צריך לעמוד במכלול השיקולים.

אוהד דנוס: השאלה עד איזה רמה שמאי המקרקעין צריכים להשתתף ואיפה הנושא של היחסיות ביחס לבעלי מקצועות חופשיים אחרים שנמצאים כאן ומוצגים אצלנו.

נועה סרברו: צריך לציין שהעלייה היא רק לוותיקים.

נועה סרברו: לצעירים דווקא הפחתנו את האגרה ל-810 שקלים במקום 828 שקלים.

דוד רותם: מה הבעיה של הוותיקים, עוד 300 שקלים?

אוהד דנוס: זה עוד 300 שקלים.

אוהד דנוס: כשאתה משווה לרואה חשבון שהוא משלם ותיק הסכום הוא 702 שקלים ומודד מוסמך משלם 219 שקלים.

אוהד דנוס: עורך דין משלם 1,300 שקלים אבל הוא משלם גם את הביטוח המקצועי במסגרת הזאת.

נעמה מנחמי: הביטוח לא נכלל.

דוד רותם: משלמים תוספת.

אוהד דנוס: לשכת עורכי הדין היא גם הלשכה וגם המועצה.

אוהד דנוס: היא גם הרגולטור והיא גם האיגוד המקצועי.

אוהד דנוס: אצלנו אין את זה.

דוד רותם: אתם רוצים להיות שווים לעורכי הדין?

דוד רותם: אתה מחזיר אותי עכשיו רטרואקטיבית לכל הפטנטים של עורכי הדין.

אוהד דנוס: לא.

אוהד דנוס: אני לא נכנס לעניין הזה כי זה לא משהו שאנחנו אמורים להחליט בו, אם אנחנו נהיה כמו עורכי הדין.

אוהד דנוס: אנחנו חושבים שעליה של 30% היא עליה בשיעור שאינו מידתי.

דוד רותם: 72 מיליון שקלים עשיתם להם גירעון, אתה יודע מה זה?

דוד רותם: בגללכם, בגלל ה-250 שקלים האלה, נהיה גירעון של 72 מיליון שקלים.

דוד רותם: מה אתה אומר?

דוד רותם: אתה מבין איך אתה שם אותי בפינה?

דוד רותם: אני צריך פתאום להיות הסנגור שלהם.

אוהד דנוס: בתחילת הדברים אייל הציע הצעה לתקן את העניין הזה.

אוהד דנוס: השאלה האם זה מקובל על אדוני?

אייל אביטל: זה בעצם הסעיף הבא.

דוד רותם: בוא נשמע מה אתה מציע.

אייל אביטל: אני מדבר על התוספת של ה-100%.

אייל אביטל: ההצעה שלי היא כזאת שנהוגה גם בתחומים אחרים.

אייל אביטל: בעצם, המטרה היתה נכונה אבל האחוזים היו קצת מוגזמים.

אייל אביטל: זאת לא חנופה, גם אני זיהיתי ש-100% זה אחוזי ריבית מוגזמים מידי.

אייל אביטל: כשהציעו את ההצעה המטרה היתה לדאוג לכך שלא תהיה זילות והיה מצב שבו אנשים משלמים את חובותיהם הבסיסיים.

אייל אביטל: לכן הצעתי היא שעד ה-31.1, כפי שזה מופיע בחוק היום, זה יוגדר כעלות מופחתת שתעמוד על כ- 1,000 שקלים לאגרה של הוותיקים.

אייל אביטל: מעבר לתאריך הזה, מי שישלם לאחר התאריך של ה-31.1 ישלם 20% יותר ולא משנה מתי הוא מגיע בשנה.

אייל אביטל: אני אסביר למה: זה בדומה לרשות התאגידים והרישום לחברות.

אייל אביטל: אני רוצה להגיד לאדוני שבאמצעות ההגדרה שזה תשלום מופחת ולאחר מכן תשלום רגיל – אגב, זאת היתה הצעה של אוהד, להקדים ולשלוח להם עוד באוקטובר את ההודעה כך שהם יוכלו להיערך לזה.

אייל אביטל: מי שירצה לשלם את זה לפני הזמן - - -

דוד רותם: מי שישלם לאחר ה-31.1 כמה הוא ישלם?

אייל אביטל: 20% יותר.

אייל אביטל: כך זה לא בריוני.

דוד רותם: 20% יותר על מה?

אייל אביטל: 20% יותר על ה-1,000.

דוד רותם: כלומר, הוא ישלם 1,200 שקלים?

אייל אביטל: כן, בצורה טכנית.

דוד רותם: בקיצור, אתה מעלה להם את האגרה ל-1,200 שקלים.

אייל אביטל: לא, אני אומר את הדבר הבא: מי שמזלזל באופרציה ורוצה כן לעסוק כשמאי ולא משלם את האגרה - - -

דוד רותם: אייל, אני רוצה לומר לך משהו.

דוד רותם: זה לא עניין של לזלזל באופרציה.

אייל אביטל: אגב, זאת הצעה שאוהד קיבל.

דוד רותם: זה לא מעניין אותי שאוהד קיבל.

דוד רותם: אני רק רוצה שאתה לפחות תבין בהיגיון של מה שאתה אומר.

דוד רותם: זה לא זלזול באופרציה.

דוד רותם: כל בעל מקצוע חופשי שוכבת לו ב-1 בינואר ערימה של חשבונות שהוא צריך להתחיל לשלם: שכר דירה, ביטוח וכל הדברים האלה.

דוד רותם: כולנו מכירים את בעלי המקצועות שקצת דוחים את ההכנסות מדצמבר לינואר.

דוד רותם: זה לא עניין של זלזול.

דוד רותם: או שאין לו מספיק כסף לשלם וגם זה קורה או שהוא שכח ולא הגיע בזמן.

דוד רותם: אז אתה מעביר אותו מ-31.1 עד 1.2 שמת עליו 20%.

דוד רותם: אני חושב שאתם הייתם צריכים לעשות כך: אם זה שולם בתקופה שעד 31.3, תן לו את ה-1,000 שקלים.

דוד רותם: אחרי 31.3 תן לו 1,200 שקלים.

אייל אביטל: אדוני, זה מה שרצינו רק הבנו שהיתה בעיה עם הוראת החוק.

נועה סרברו: מבחינת החוק מועד התשלום הוא עד ה-31.1.

נועה סרברו: אנחנו מבקשים שתהיה הצמדה בתקופה הזאת.

אייל אביטל: מקובל עליך שתהיה הצמדה?

אייל אביטל: יהיה קשה לאופרציה להקדים את זה.

דוד רותם: אין לי בעיה אבל אתם רק מסבכים את עצמכם.

דוד רותם: מי יעשה את חישוב ההצמדה?

דוד רותם: אתם נכנסים לתסבוכות.

דוד רותם: ומה אם זה יהיה מדד שלילי?

אייל אביטל: אני מקבל את מה שאתה מציע.

אייל אביטל: כל הסכומים האלה ממילא צמודים למדד אז שם יהיו התיקונים ולא פה.

אייל אביטל: באמת מבחינה עניינית יהיה קשה לטפל בזה.

אייל אביטל: אם אתה רוצה ליצור האחדה או לאפשר למישהו תשלום מקוון – אני מרחיק לכת, אדוני, ומסתכל על השלב הבא שבו נאפשר לשלם דרך האינטרנט.

אייל אביטל: לעשות מנגנון של תשלומים עם הצמדה על אופרציה של חודש חודשיים, לא נצא מזה.

דוד רותם: כמה עולה המדד, בחצי אחוז?

נעמה מנחמי: זה 3% שנתי.

נועה סרברו: מבחינתנו, כל הסדר שמשפר את המצב הנוכחי.

אייל אביטל: בסדר.

נעמה מנחמי: רק להשוואה, מאחר וזה משהו שדומה ללשכת עורכי הדין, אז בלשכת עורכי הדין עד 20.1 התשלום הוא מופחת ועד ה-20.3 התשלום הוא רגיל.

נעמה מנחמי: אחר-כך, אגב, אין להם ריבית והצמדות.

דוד רותם: אני לא רוצה להגיב על לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: אז קודם כל בסעיף ב' אנחנו כותבים 1,000.

דוד רותם: האגרה לשמאי מקרקעין זה 1,000.

אייל אביטל: אני אשמח אם נגדיר את זה כאגרה מופחתת כדי ליצור את המודעות ולאחר מכן אגרה רגילה.

דוד רותם: הכול יהיה, אבל בסעיף ב' אני חייב לכתוב שלשמאי מקרקעין האגרה שלו היא 1,000 שקל.

דוד רותם: אחר-כך: "שולמה אגרה בתקופה שבין 1.1 לבין 31.3 תשולם אגרה מופחתת בשיעור של 1,000 שקלים".

דוד רותם: "שולמה אגרה בתקופה שבין 1.4 לבין 30.9 – 1,200 שקלים".

דוד רותם: מי שלא שילם עד 1.4 ישלם 1,200 שקלים.

נעמה מנחמי: נכון יותר לכתוב 1,200 ולכתוב שאגרה מופחתת תהיה לתשלום עד 1.3.

דוד רותם: אין לי בעיה, זה מה שהם מעדיפים.

נעמה מנחמי: מה לגבי סעיף א'?

נועה סרברו: אנחנו חושבים שצריך לחול גם על השמאים הצעירים.

אייל אביטל: לגבי השמאים הצעירים, פה הצייתנות היא יותר גבוהה כי יש להם אינטרס להוכיח את עצמם.

אייל אביטל: למרות זאת, כן נצפה מהם שגם עד מרץ הם ישלמו את ה-800 שקלים ומה-1.4 הם ישלמו 900 שקלים.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: אתה מכה אותם.

אוהד דנוס: להם הייתי נותן עוד "גרייס".

דוד רותם: אתה לא נותן להם אגרה מופחתת, זה לא פייר.

אייל אביטל: אז לא.

אייל אביטל: סביר שהם לא יוכלו לעבוד במקצוע בלי התעודה.

אייל אביטל: סביר שהם ישלמו.

אייל אביטל: יש לך בעיה של צייתנות עם שמאים צעירים?

אייל אביטל: אני בספק.

דוד רותם: אם אתה נותן אגרה מופחתת לעשירים, אז בטח לצעירים מגיע.

שלמה מולה: גם אצלם זה נקרא מופחת.

שלמה מולה: גם ה-1,000 הוא מופחת.

דוד רותם: נעשה את זה 800 שקלים.

דוד רותם: נאמר כך: האגרה היא 810 ו-1080.

דוד רותם: המופחתת תהיה 800 והמופחתת של אלה תהיה 1,000 וזה מי שמשלם עד 31.3.

דוד רותם: אחרי 31.3 זה עולה ל-810 וזה עולה ל-1,200.

אייל אביטל: בסדר גמור.

נעמה מנחמי: אז בעצם אנחנו מבטלים את ה'.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: תעשי מה שאייל רוצה, שיהיה כתוב "אגרה מופחתת", כדי שהוא יהיה מבסוט.

נועה סרברו: בעצם אנחנו מתקנים את א' ו-ב'.

נעמה מנחמי: אנחנו מתקנים את א' ו-ב' ומוסיפים סעיף ג' עם האגרה המופחתת לתשלום במועד.

נעמה מנחמי: ממשיכה להקריא: "ו.

נעמה מנחמי: הותלה רישומו של שמאי מקרקעין בפנקס על פי האמור בסעיפים 8א, 32, או 37 לחוק, ותמה תקופת ההתליה במהלך שנה שלא שולמה בשלה אגרה תקופתית, ישלם שמאי המקרקעין, כתנאי לחידוש רישומו בפנקס, אגרה תקופתית יחסית בשיעור השווה למכפלת מספר חודשי השנה שנותרו מתום תקופת ההתלייה עד חודש דצמבר של אותה שנה, בסכום האגרה התקופתית חלקי שתים-עשרה; לעניין זה, דין חלקי חודש כדין חודש שלם.

נעמה מנחמי: "

דוד רותם: פה אני מוכרח לומר לכם שאני רואה אתכם פראיירים.

דוד רותם: אם אדם הותלה רישיונו מבחינה אתית, שישלם את האגרה ולא מגיע לו פרס.

נעמה מנחמי: אם הותלה רישיונו אחרי שהוא שילם את האגרה, כלומר, אחרי תחילת השנה, אז לא יחזירו לו את זה.

דוד רותם: למה לא?

נעמה מנחמי: כי זה מה שכתוב בסעיף.

נעמה מנחמי: רק אם החידוש מתבצע בשנה שלאחר מכן אז הוא יצטרך לשלם לעתיד - - -

כרמית יוליס: אנחנו מדברים רק על החידוש ולא על מה שהוא שילם בהתחלה.

נעמה מנחמי: נכון.

נעמה מנחמי: מההן ניתן ללמוד את הלאו.

נעמה מנחמי: אדם שהותלה רישיונו בינואר, לא יחזירו לו את האגרה שהוא כבר שילם.

דוד רותם: אבל אם היתלו את רישיונו בינואר, אני רוצה לחייב אותו לשלם.

כרמית יוליס: על השנה הזאת הוא כבר שילם, מה לעשות.

דוד רותם: ואם הוא לא שילם?

כרמית יוליס: אני לא חושבת שיש סיבה לגבות ממנו כי הוא לא נחשב שמאי והרישיון שלו מותלה.

דוד רותם: מה זה מעניין?

דוד רותם: זה עונש.

דוד רותם: זה כמו שתגידי לי שאם נכנסתי לבית סוהר ל-6 חודשים אז אני לא צריך לשלם רישיון נהיגה כי אני לא נוהג באותה חצי שנה.

כרמית יוליס: אז אתה חושב שצריך תמיד לגבות ממנו, גם אם זה הותלה באמצע?

דוד רותם: אם זה הותלה מבחינה אתית - - -

אייל אביטל: הותלה זה תמיד מבחינה אתית.

אייל אביטל: יש עוד סיבות להתלייה?

דוד רותם: כשאני מתלה את עצמי.

דוד רותם: אם אדם הותלה מבחינה אתית לחצי שנה והוא רוצה לחדש את הרישיון, שישלם את כל השנה.

דוד רותם: כך אני הייתי אומר.

אייל אביטל: אני נוטה להסכים איתך.

דוד רותם: אני יודע.

דוד רותם: במה שאתה מרוויח אתה תמיד תסכים איתי ולא תיתן לי פילוסופיות.

נעמה מנחמי: ייאמר לזכותו שהוא הסכים איתך גם בדברים שלא היו לטובתו.

דוד רותם: במה שיעלה לך כסף אז אתה תיתן לי הרצאה פילוסופית.

נעמה מנחמי: האם בעצם אנחנו לא עושים כאן איזה עונש מינימום?

נעמה מנחמי: כלומר, אם רוצים לקנוס אותו, אז שיקנסו אותו במסגרת הדין המשמעתי.

דוד רותם: אני לא שולח אותו לעשות שוב את כל הבחינות.

דוד רותם: אם אני נהג ושללו לי את הרישיון לתקופה של יותר מחצי שנה אומרים לי לעשות טסט מחדש.

דוד רותם: פה לא אומרים לו.

דוד רותם: אז מה, חצי שנה אני מחזיק אותך על תנאי?

דוד רותם: חבר'ה, זאת בעיה שלכם.

נעמה מנחמי: אתם רוצים לחשוב על זה?

אייל אביטל: אדוני, מה שאתה תחליט מקובל עלינו.

דוד רותם: תודה רבה, אתם באמת מאוד נחמדים.

דוד רותם: אם אני מחליט לטובת

דוד רותם: כם אז זה מה שאני אחליט.

דוד רותם: הבנתי.

אייל אביטל: אתה מפרש אותי לא נכון.

אייל אביטל: למרות שזה משעשע, אתה מפרש אותי לא נכון.

דוד רותם: אני מפרש אותך בדיוק כמו שאתה.

דוד רותם: אם פה אני הולך להטיל עליהם גזירה אז אתה אומר: תחליט אתה, אני לא בעסק.

אייל אביטל: דווקא לא.

אייל אביטל: זה לא בתחום הדברים שאני צריך להביע דעתי בהם.

נעמה מנחמי: זאת אומרת שאם היתלו עכשיו את רישיונו ל-3 שנים, אז אני אשלם 3 שנים?

דוד רותם: כן, כי אני שומר לך את הרובריקה בפנקס.

נעמה מנחמי: זאת רובריקה מאוד יקרה.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: אני מוכן לעשות אחרת, אני מוכן למחוק אותך – אני שומר את הרובריקה כי אחרת תצטרכי לעשות את הבחינות מחדש.

כרמית יוליס: ואז בכלל לא צריך את הסעיף שאומר מה קורה כשהוא רוצה לחדש, כי זה לא משנה.

כרמית יוליס: לפי זה הוא צריך תמיד לשלם.

דוד רותם: בוודאי.

כרמית יוליס: רק כדי להבהיר, זה לא חל על התליה מרצון.

דוד רותם: בהתליה מרצון לא צריך לשלם.

נעמה מנחמי: אני לא מכירה את הדין המשמעתי של השמאים.

נעמה מנחמי: בלשכת הדין, לדוגמה, יש הוצאה מהלשכה אבל אחרי 10 שנים גם אדם שהוצא מהלשכה יכול לחזור.

נעמה מנחמי: יש משהו דומה אצל השמאים?

נעמה מנחמי: איך הולך הדין המשמעתי של השמאים?

נעמה מנחמי: יש התליות לתקופות ארוכות?

נעמה מנחמי: בסופו של דבר, אדם שהוצא מהשלכה ויכול לחזור אחרי 10 שנים, מצבו טוב יותר מאדם שהתלו את רישיונו ל-10 שנים.

דוד רותם: זה נכון, אבל אין התלייה ל-10 שנים, זה בדיוק העניין.

נעמה מנחמי: לכמה שנים יש התליה?

דוד רותם: אם אדם הוצא מהלשכה, הוא צריך לעבור את הבחינות מחדש.

נעמה מנחמי: אני לא חושבת.

דוד רותם: בוודאי שכן.

דוד רותם: בלשכת עורכי הדין בוודאי שכן.

דוד רותם: הוא רשאי להגיש בקשה להתקבל מחדש ללשכה.

נעמה מנחמי: בסדר, נחשוב על הסעיף הזה.

נעמה מנחמי: ממשיכה להקריא: "הצמדה למדד 2. א.

נעמה מנחמי: סכומי האגרות שבתקנה 1 יתעדכנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור שינוי המדד שפורסם מחודש נובמבר שקדם לו, לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום העדכון הקודם, אם השתנה, ולעניין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו.

נעמה מנחמי: ב.

נעמה מנחמי: עדכון סכומים כאמור בתקנת משנה 0א) ייעשה על בסיס הסכומים שנקבעו ליום העדכון הקודם, לפני שעוגלו לפי תקנת משנה (ג).

נעמה מנחמי: ג.

נעמה מנחמי: סכום מעודכן כאמור בתקנת משנת (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של חמישים אגורות יעוגל כלפי מעלה.

נעמה מנחמי: ד.

נעמה מנחמי: המנהל הכללי של משרד המשפטים יפרסם ברשומות הודעה ובה נוסח תקנה 1, כפי שהיא מתוקנת עקב האמור בתקנה זו.

נעמה מנחמי: " מועד התשלום 3. א.

נעמה מנחמי: האגרות לפי תקנות אלה ישולמו עם הגשת בקשה מהבקשות המפורטות בתקנה 1(1) עד (5).

נעמה מנחמי: ב.

נעמה מנחמי: הופק שובר תשלום לתשלום אגרה תקופתית לאחר מועד תשלום האגרה לפי החוק, תשולם האגרה תוך ארבעים וחמישה ימים מיום שהופק שובר התשלום.

נעמה מנחמי: " זה צריך להיות למעט האגרה המופחתת.

נעמה מנחמי: בעצם זה למעט 6.

נעמה מנחמי: בסדר, זה עוסק ב-1 עד 5.

נועה סרברו: אז בעצם לא מפיקים שובר חדש.

נעמה מנחמי: כל הסעיף הזה עוסק באגרה התקופתית אז כבר אין לשלם אותו תוך 45 יום.

נועה סרברו: הסעיף הזה נועד למקרים ששמאי מבקש להירשם באמצע השנה אז הוא לא צריך לשלם עד ה-31.1 אלא תוך 45 יום.

אוהד דנוס: אז הוא ישלם את המופחתת.

אוהד דנוס: יחשבו לו לפי המופחתת.

אוהד דנוס: צריך לרשום את זה.

נעמה מנחמי: ממשיכה להקריא: "פטור מאגרות ודחייה יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין רשאי, במקרים מיוחדים, בהתחשב, בין היתר, ביכולתו הכלכלית של המבקש ובנסיבות אישיות מיוחדות, לפטור מתשלום האגרות לפי תקנות אלה, כולן או מקצתן, או לדחות את תשלומן.

נעמה מנחמי: "

דוד רותם: גם האגרה השנתית?

אייל אביטל: לכאורה כן.

נעמה מנחמי: אני אציין שבתקנות אחרות כמו לגבי עריכת דין ונדמה לי שמאי ביטוח, כתוב "בנסיבות" ולא "במקרים" ורציתי לדעת אם יש לזה משמעות?

כרמית יוליס: לא.

נעמה מנחמי: אז נשאיר "נסיבות" לצורך האחידות.

נעמה מנחמי: כמו כן רציתי לציין שביתר המקומות לא כתוב "בהתחשב בין היתר ביכולתו הכלכלית של המבקש ובנסיבות אישיות".

כרמית יוליס: פחות או יותר אנחנו מכוונים למקרים האלה.

כרמית יוליס: או שזה נסיבות אישיות קשות או יכולת כלכלית.

נועה סרברו: זאת הסמכה של השר בחוק.

נועה סרברו: זה נועד לכוון את שיקול הדעת של היושב ראש.

נעמה מנחמי: ממשיכה להקריא: "החזר אגרה 5.

נעמה מנחמי: שולמה אגרה בעד בקשה להיבחן בבחינה מהבחינות המוקדמות או הסופיות כאמור בתקנה 1(1), ולפני שחלף המועד האחרון לרישום לבחינה מסר משלם האגרה למזכיר מועצת שמאי המקרקעין הודעה בכתב על אי התייצבותו לבחינה, תוחזר לו האגרה ששילם בעד אותה בחינה.

נעמה מנחמי: " אני אציין שבתקנות אחרות כמו לשכת עורכי הדין - - -

דוד רותם: עזבי.

נעמה מנחמי: דיברת על זה לפני כן.

דוד רותם: דיברתי על זה בתחילת הדיון אבל הם שכנעו אותי.

דוד רותם: הם משלמים גלובאלית, הם לא משלמים על כל בחינה.

נעמה מנחמי: כלומר, אם לא הצלחתי להגיע למועד של הבחינה, אני משלמת גם על הבדיקה?

נעמה מנחמי: בלשכת עורכי הדין זה ארבע חמישיות.

דוד רותם: את יודעת מה קורה אם הזמינו מישהו לדיון בבית משפט לתעבורה, התפנצ'ר לו האוטו והוא לא הצליח להגיע?

דוד רותם: הלך עליו היום.

דורית ואג: לא חוזרים מכתב האישום?

דוד רותם: לא חוזרים מכתב האישום.

נעמה מנחמי: ומה קורה אם הוא הודיע עד שבוע לפני הבחינה?

כרמית יוליס: זה בכלל לא קיים היום וזה יפה שהכנסנו את זה.

נועה סרברו: זאת הוראה שנועדה להיטיב עם הנבחנים.

אייל אביטל: זה לא היה קיים, אנחנו הוספנו את זה כדי להיטיב.

נעמה מנחמי: בסדר, אבל בתקנות אחרות זה כן קיים.

נועה סרברו: בעצם המועד האחרון כאן הוא בעצם המועד שבו המועצה מתחייבת על מספר המקומות ונערכת לפי מספר הנבחנים שנרשמו.

נועה סרברו: את העלויות היא מוציאה מראש ולכן בעצם נבחר המועד הזה.

נועה סרברו: זאת גם פרקטיקה שנוהגת היום במועצה ואנחנו מעגנים אותה בתקנות.

נעמה מנחמי: "תיקון תקנות התשכ"ג הפרק השישי בתקנות שמאי מקרקעין, התשכ"ג-1963 – בטל.

נעמה מנחמי: " מה יש בפרק השישי הזה?

אייל אביטל: אגרות.

דוד רותם: תחילתן של תקנות אלה 30 יו מיום פרסומן.

דוד רותם: אתם יודעים מה התאריך היום?

אייל אביטל: 24.1.

דוד רותם: אתה מבין מה אתה עושה לי עכשיו עם האגרה המופחתת?

דוד רותם: התקנות האלה ייכנסו לתוקף בעוד 30 יום וזה יהיה בסוף פברואר.

דוד רותם: אתה צריך לשלוח לאנשים את ההודעות.

נעמה מנחמי: אני מניחה שהוא כבר שלח.

אוהד דנוס: השנה כבר שלחנו.

נועה סרברו: אולי נדחה את האגרה התקופתית לשנה הבאה.

אייל אביטל: אז הנה, הרוויחו.

אייל אביטל: הנושא הזה רק לשנה הבאה.

אייל אביטל: זה כבר נשלח.

דוד רותם: לפי איזה סכום?

אוהד דנוס: 843 שקלים.

דוד רותם: של ותיקים?

אוהד דנוס: אין אבחנה.

דוד רותם: אז הוותיקים ירוויחו.

דוד רותם: שנה הבאה אנחנו מגדילים לכם את האגרה.

נעמה מנחמי: מה לגבי סעיף ו'?

נעמה מנחמי: שלחת אותם לבדוק.

דוד רותם: אני בעד שהוא ישלם.

דוד רותם: אם זה לא מרצון הוא משלם את האגרה.

נעמה מנחמי: אז אנחנו נעביר לכם נוסח.

דוד רותם: מי בעד התקנות?

דוד רותם: אושר פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.