ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 526, 2012-01-02 11:00

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם.

אלכס מילר: אנחנו ממשיכים בסדר היום.

אלכס מילר: היום ה- 2 בינואר 2012, ז' בטבת תשע"ב.

אלכס מילר: הנושא להיום הוא פתיחת מסלולי הוראה במכללות.

אלכס מילר: פרוטוקול 526.

אלכס מילר: לפני כשבועיים, קיימנו ישיבה שדנה במצב ההוראה של המדעים המדויקים במערכת החינוך, ראינו שהמצב די בעייתי.

אלכס מילר: באוניברסיטאות נמצא שיש קושי עם מספר המעוניינים ללמוד.

אלכס מילר: כמו כן, נמצא שמי שמלמד שבבתי הספר התיכוניים את המקצועות האלה רחוק בהשכלתן מאוד מהמקצועות אותו הוא אמור ללמד את ילדי ישראל.

אלכס מילר: ראינו לנכון לחפש דרכים יצירתיות כדי לפתור את המשבר הקיים במערכת החינוך בקשר למורים למקצועות: מתמטיקה, פיסיקה וכדומה.

אלכס מילר: נמצאים איתנו נגיד וגם נשיא המרכז האוניברסיטאי אריאל שהציגו בפני גם את הסוגיות הקשורות למסלולים.

אלכס מילר: אני יודע שמי שאחראי על הכשרת המורים הן במכללות להוראה.

אלכס מילר: היום האוניברסיטאות מתקשות לגייס לעצמן סטודנטים מכמה סיבות, ראשית מהסיבות הוותיקות שכולנו מכירים שהן המלגות שמקבלים הסטודנטים הלומדים במכללות להוראה – מלגות המקנות להם את האפשרות לתשלום שכר לימוד בכפוף למלגה ולהכנסה מעבודת הוראה במשרה של שני שליש– זה סוג של התחייבות לטווח ארוך למערכת החינוך.

אלכס מילר: היינו רוצים לשמוע אם תתקיים בדיקה גם במערכת החינוך וגם במערכת ההשכלה הגבוהה, למתן אישורים למכללות, כמובן שאנחנו לא מכריחים אף אחד, אשר רוצות לפתוח מסלולים ללימודי הוראה למקצועות בהן יש דרישה והאם תהייה גמישות מסוימות של המערכות האחראיות, בכדי שהן תוכלנה לפתוח מסלולים מסוג זה.

אלכס מילר: לדעתי זה גם ישפר את המצב, כי אם יש היום סגל שהינו סגל בכיר במכללות המלמדות את מקצועות המדעים המדויקים שבחשיבה ורגולציה אפשר גם שהסטודנטים שלומדים במוסדות אלה יוכלו לקחת חלק גם במסלולים המעניקים תעודת הוראה.

אלכס מילר: לדעתי זה יביא לגל נוסף של בוגרי הוראה במקצועות הנדרשים במדינה.

אלכס מילר: אגב, פעם זה היה נהוג, לדעתי פעם כל המכללות לימדו הנדסה היו כפופים ללימודי תעודת הוראה ואחר כך זה בוטל.

אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי תואר כזה.

אלכס מילר: תואר B.Ed.tech אני יכול להגיד שלפחות ששליש מהלומדים איתי היום מלמד את המקצועות הטכנולוגיים במערכת החינוך, חלק הלך להייטק וחלק המשיך למקצועות אחרים - בזמנו זה היה מסלול שעזר.

אלכס מילר: הטענה שלנו כארגוני הסטודנטים הייתה, שעצם העובדה שמסיימים עם תואר tech ו- B.Ed זה הכריע בהחלטה האינטר דיסציפלינרית של הסטודנטים והבוגרים.

אלכס מילר: היום גם ניתן להרחיב את התארים של הבוגרים ולהעניק להם תעודת הוראה כבר במסגרת הלימודים, בכפוף כמובן לכל הנהלים, המלגות וכל השאר.

אלכס מילר: אדוני הנשיא, תוכל להתייחס בקצרה לעניין זה ועד כמה אתה רואה שמנגנון זה יכול לעבוד במוסדות הדומים למוסד שלך?

אלכס מילר: היום מדובר על מוסדות כלליים מתוקצבים ולא מוסדות הוראה, האם רעיון זה ימשוך סטודנטים ללמוד לימודי תעודת הוראה?

אלכס מילר: כי מדובר בתוספת שעות, דבר שאינו פשוט לסטודנט המצוי.

אלכס מילר: עד כמה זה בכלל רלוונטי?

דן מאירשטיין: לגבי משיכת סטודנטים, אין כמו לנסות.

דן מאירשטיין: כלומר, קשה מאוד לבוא ולהגיד מראש מה שיקרה.

דן מאירשטיין: סביר מאוד שבמקצועות בהם יש ביקוש גדול, יהיה בסיס שאיננו הוראה.

דן מאירשטיין: אנחנו לא נראה, שהאדם הופך פתאום למורה.

דן מאירשטיין: אם יש היום גידול אדיר בהנדסה האזרחית, הדבר לא נובע מכך שיש סטודנטים שרוצים להפוך מורים.

דן מאירשטיין: יש להניח, שבמקצועות של מדעי הטבע, אגב הם הבסיס בדרך כלל להוראה בתיכון במקומות בהם יש הוראה בפיסיקה, כימיה, מדעי החיים, שבהם הביקוש אינו אדיר בשוק.

דן מאירשטיין: יש היגיון שיהיה ביקוש של סטודנטים.

דן מאירשטיין: חשוב להדגיש, שכדאי לעשות זאת במוסדות שלהם יש מעבדות מתקדמות בנושאים אלה.

דן מאירשטיין: אני חושב שאחד היתרונות של המוסדות האקדמיים, שיש לנו מעבדות שהן בדרך כלל מהשורה הראשונה שהן בסדר גודל יותר טובות מהמעבדות שיש במכללות להוראה.

דן מאירשטיין: אם אנחנו מדברים על מורה שצפוי להיות מעודכן, מכיר ויודע, רצוי שהוא ייחשף למעבדות מתקדמות.

דן מאירשטיין: אנחנו מוכנים לנסות להתחייב.

דן מאירשטיין: רצינו כבר שנים לנסות, עד היום חסמו את אותנו מסיבות לא אקדמיות.

דן מאירשטיין: אין ספק שלפחות לתעודות הוראה לתיכוניים זה נחוץ.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד החינוך בבקשה.

נח גרינפלד: אני רוצה להתחיל ולומר שהתקיים דיון עם השר והמנכ"ל ב-9 למאי 2010 יחד עם המועצה להשכלה גבוהה וות"ת בנושא.

נח גרינפלד: בעיקרון, הייתה שם החלטה בצד העקרוני שלא לפתוח מסלולים להוראה במכללות.

אלכס מילר: זה היה לפני כשנה וחצי.

נח גרינפלד: כן.

נח גרינפלד: אני מדגיש, שזו המדיניות למעשה והמדיניות נמשכת.

דן מאירשטיין: אני שכחתי להוסיף משתתף אחד נוסף לדיון, זה נציג המכללות להוראה ולא היה אף נציג של המוסדות שהם לא להוראה.

נח גרינפלד: ברשותך, הדיון היה כללי על כל מיני נושאים.

דן מאירשטיין: היה שם נציג של מכללות להוראה.

אלכס מילר: אנחנו לא בודקים מה היה לפני שנה וחצי.

אלכס מילר: אתה אומר שזו עדיין החלטה ואתם מתעקשים - - -

נח גרינפלד: עדיין ההחלטה זו ההחלטה הזאת.

נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש שבכל מקום, ולכן אני פונה אליך, בכל מקום שחשבנו שיש אכן צורך במורים ויש איכות של הוראה כן הלכנו לסוג של הסכמים מסוג win win, עם הסכמה של המל"ג לפתיחה של תכניות משותפת עם המכללות.

נח גרינפלד: נמצאת מכללת הדסה שיכולה להציג את התכניות.

נח גרינפלד: תכניות משותפת כאלה יש גם עם המכללות בצפון, גם בצפת וגם בתל חי.

נח גרינפלד: יש תכניות משותפת שצריכות להיות מוגשות אלינו על ידי המרכז האוניברסיטאי אריאל ושומרון יחד עם מכללת אורות כתכנית משותפת.

נח גרינפלד: ראש המינהל ואנוכי ביקרנו שם ואכן ראינו גם את הפוטנציאל הקיים.

נח גרינפלד: בכל מקום בו יש צורך, אני מדגיש את הדברים האלה, כשיש צורך אכן המשרד יוצא ומוצא את הדרך בצורה הנכונה על מנת להבנות תכניות משותפות.

נח גרינפלד: יש גם יוצאים מהכלל למעשה.

נח גרינפלד: כמו שאדוני הציג הייתה מכללה שהייתה מיודעת לכך, יש את מכללת אורט בראודה שיש בה מסלול - - -

אלכס מילר: במכללת אורט בראודה זה מסלול שלהם?

נח גרינפלד: זה מסלול של משרד החינוך.

אלכס מילר: התעודה היא של מכללת אורט בראודה?

נח גרינפלד: של מכללת אורט בראודה, כמו כן במכון לב בירושלים ומכון טל, אלו מסלולים שלמעשה קיימים.

נח גרינפלד: הסיבה לכך הם המקצועות הטכנולוגיים והסיבה שמשרד החינוך לא רצה יחד עם המל"ג, בהחלטה אותה אני אגדיר, החלטה נכונה לא להשקיע במעבדות אלא להשתמש במעבדות הקיימות לטובת מקצועות ההנדסה.

אלכס מילר: נשמע לי מהותי שהמוסד מעניק את שמו בתעודה למול שיתוף הפעולה.

אלכס מילר: הרי בסופו של דבר הסטודנט מסיים את המסלול ויוצא עם תעודה של מכללת אורט בראודה או של כל גוף אחר.

נח גרינפלד: במכללת אורט בראודה הוא יוצא עם התעודה של מכללת אורט בראודה כמו כן גם במכון לב ומכון טל הוא יוצא עם התעודה של המוסד עצמו.

נח גרינפלד: גם בתכניות המשותפות הוא יוצא עם תעודה של שני המוסדות והוא לא יוצא עם תעודה של מוסד אחד.

נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש, חשוב לנו להבין שפרופסיה ההוראה היא פרופסיה מקצועית, היא חייבת להיות ברמה גבוהה ולכן היא פרופסיה התמחות ולא - - -

אלכס מילר: אני לא חושב שמהנדס שיוצא מ"אריאל" הוא פחות מוכשר ברמה הכללית מאשר מורה שיוצא מכללה אחרת.

נח גרינפלד: לא יצאתי כהוא זה מעמדה זאת.

נח גרינפלד: המהנדס ללא ספק הוא מהנדס ומוכשר מאוד, הוא בוודאי ובוודאי, אין לי ספק שהוא עומד בכל הקריטריונים הנדרשים.

נח גרינפלד: אני מדבר על הצד של ההוראה, לא כל מהנדס טוב הופך להיות מורה טוב.

נח גרינפלד: פרופסיה ההוראה משתמשת - - -

אלכס מילר: האם הטענה שמרצים שנמצאים באותם המוסדות או המכללות עליהם אנחנו מדברים, הרי אתם אומרים שלא כולם יכולים ללמד הוראה.

אלכס מילר: הרי בסופו של דבר - - -

נח גרינפלד: לא כל פרופסור להנדסה, הוא בוודאי כשיר ללמד הוראה, אין ספק.

אלכס מילר: יש מקצועות שהם בבסיס תעודת ההוראה שמי שמלמד אותם אלו האנשים שמוכשרים ללמד את אותם מקצועות.

אלכס מילר: כמובן שהפרופסור להנדסה לא מלמד קורס לפסיכולוגיה של גיל ההתבגרות.

אלכס מילר: יש גיוס של מרצים למקצועות אלה.

אלכס מילר: הכל לגיטימי.

אלכס מילר: אם מחר מכללה כזאת או אחרת להוראה תרצה לפתוח מסלול שהוא מסלול משותף בתוך המכללה הם יעברו למל"ג.

אלכס מילר: אנחנו רואים אותם עוברים למל"ג בעוד שנה-שנתיים, אבל בסופו של דבר הם יעברו - -

נח גרינפלד: לא למל"ג, הם כבר נמצאים במל"ג.

אלכס מילר: בסופו של דבר, אני מאמין שהגלובליזציה תשפיע באופן שהמכללות תהיינה בסוף מכללות כלליות שילמדו בהן גם הוראה וגם מקצועות אחרים.

אלכס מילר: במכללות בהן אין מעבדות ילמדו מדעי החברה הרוח, תקשורת ומקצועות אחרים ובמכללת בהן קיימות מעבדות ילמדו גם הנדסה וגם הוראת מקצועות מדעים וטכנולוגיים.

אלכס מילר: זה ההיגיון, כי אנחנו לא צריכים שני בעלים תחת קורת גג אחת.

אלכס מילר: למשל במכללת אחווה יש גם את זה וגם את זה, אני מעריך שבסופו של דבר הם יאחדו.

אלכס מילר: מצבנו היום הוא שבכל נושא מקימים מכללות, צריך להתחיל לצמצם ולהגיע לרציונל אם אתם לא מגיעים למצב בו אנשים יוצאים מהאוניברסיטה עם תואר שני בלימודי המדעים המדויקים ובלי יכולת ללמד בתיכוניים יתכן שהמכללות שמלמדות מקצועות טכנולוגיים לתואר ראשון או גם לתואר שני יכולות לתת מענה לסוגיות אלה - נושא למחשבה.

נאוה בן-צבי: אני הנשיא של מכללת הדסה, אני פרופסור לכימיה והוראת מדעים וגם הסגן שלי בא מהתחום הזה.

נאוה בן-צבי: אני רוצה להציג יחד עם נח גרינפלד מודל מצליח, אבל אני רוצה לצאת מנקודה אחרת.

נאוה בן-צבי: אני היושב ראש של הוועדה למדעי הטבע והטכנולוגיה במשרד החינוך.

נאוה בן-צבי: אין לנו מורים ואנחנו מנסים לפתור כל מיני דברים, למשל עבדנו עם אינטל לפני ארבע שנים ועשינו את התכנית הראשונה לעובדי הייטק.

נאוה בן-צבי: - - -

אלכס מילר: הבנתי שהתכנית לגייס אנשי הייטק להוראה, לא הכי מוצלחת.

נאוה בן-צבי: נכון שהיו שלושים, אז מה?

נאוה בן-צבי: אין שם המונים.

נאוה בן-צבי: המקום בו יכולים להיות וגם בכל אחת מהמכללות למדעים זה במכללות שבמקום מסוים זנחנו את הטיפול בהן.

אלכס מילר: את צודקת גברתי, ערכנו כאן לפני שבועיים ישיבה בנושא, דיברנו על כך וקיבלנו נתונים על מתמטיקה, פיסיקה וכימיה, אשר מראים ש- 60% מהמורים המלמדים היום בבתי הספר התיכוניים, אין שום השכלה בתחום הקשור למקצוע ו- 30% הנותרים הם עולים שבתוך עשור יצאו לפנסיה.

אלכס מילר: כלומר אנחנו תוך עשור ללא אחד.

אלכס מילר: בשנה שעברה, באוניברסיטאות בכל הארץ, מספר הבוגרים שיכולים ללמד בתיכון, היו רק אדם אחד.

נאוה בן-צבי: השנה לא היה אף אחד.

אלכס מילר: בדיוק על זה אני מדבר.

אלכס מילר: אני מכיר את התכניות, אני מכיר את הפיילוטים ואני יודע שאתם מנסים לגייס אנשי הייטק.

נאוה בן-צבי: לא, אנחנו לא ממשיכים עם אנשי ההייטק, זה לא רציני.

נאוה בן-צבי: לנו יש מכללה שיש בה ארבע תכניות למדעים: מדעי המחשב, מעבדה רפואית, ביו-טכנולוגיה ובריאות הסביבה.

נאוה בן-צבי: מה שאנחנו מציעים בעזרתו האדיבה של נח גרינפלד ובזכות שאנחנו בתוך עיר שבה יש כמה מכללות ומורים לכן לא צריך להמציא את הגלגל.

נאוה בן-צבי: מכללת דויד ילין ואנחנו מציעים אצלנו בתוך תואר ראשון קורסים במה שאתה קראת פסיכולוגיה של הגיל הנעורים, ללמוד מיומנויות חשיבה וכן הלאה.

נאוה בן-צבי: אנחנו עושים את זה שנה רביעית.

נאוה בן-צבי: משרד החינוך מסבסד את זה ובכלל לא לוקחים מהם כסף.

נאוה בן-צבי: כל שנה יש לנו קבוצה חדשה של חמישים איש במדעים.

נאוה בן-צבי: אנחנו חושבים שהאנשים האלה שיש להם איכות נהדרת כשהם גומרים BEC ו- 40% מהם הולכים לתואר שני יקבלו גם תעודת הוראה.

נאוה בן-צבי: זה צריך להיות מודל פשוט ולוקאלי.

נאוה בן-צבי: את זה אני מציעה, זה עובד.

נאוה בן-צבי: זה שיתוף פעולה טוב.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: אני מאמין שכל אחד עם היכולות שלו, למכללת הדסה יש את היכולות.

אלכס מילר: אתם רואים את זה מהמקום שלכם ואיך שנוח לכם ומכללת אופק בתל אביב רואה את זה בדרך אחרת.

אלכס מילר: במכללת אריאל רואים כך ובמכללת אורט בראודה אחרת.

אלכס מילר: בסופו של דבר, הרציונל צריך להיות למצוא את הדרך להרחיב את מספר הבוגרים שיכולים להיכנס לבתי הספר וללמד את התלמידים במקצועות החסרים כרגע במדינה.

נאוה בן-צבי: אבל יש מומחיות במכללות להוראה.

אלכס מילר: אשאל אותך שאלה אחרת.

אלכס מילר: אם עכשיו אני אומר לך, שמחר בבוקר מכללת הדסה יכולה להגיש תכנית ללימודי הוראה - - -

נאוה בן-צבי: היא תגיש.

נאוה בן-צבי: לא רק שהיא תגיש, יש לכם - - -

אלכס מילר: כרגע, אין לכם את האפשרות הזו.

נאוה בן-צבי: לכן אני עובדת עם מכללת דויד ילין.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: כרגע אנחנו בודקים פה את שלב ב', שיתופי הפעולה המצוינים שיש לכם זה בסדר.

אלכס מילר: אם לא יקבלו את ההחלטה לתת לכם את האפשרות וגם לכל המכללות להנדסה להגיש תכניות לפתיחת מסלולי הוראה אז תמשיכו לעשות את מה שאתם עושים וזה מבורך.

נאוה בן-צבי: למה הבזבוז כספי צריך להיות לבנות אצלי מחלקה?

נאוה בן-צבי: אני אומרת לך בתור אישה מהתחום, אני הכשרתי יותר מורים במדעים מאחרים.

אלכס מילר: אני חושב שבסופו של דבר זה יתרום תרומה משמעותית למערכת כשהאופציה הזאת תינתן לכם.

נאוה בן-צבי: בו ניקח מומחיות שישנה, בו לא נהרוג עצים אם אפשר להשתמש ביכולות.

נאוה בן-צבי: להם אין תלמידים, אין במכללת דויד ילין תלמידים למדעים.

נאוה בן-צבי: אני ישבתי במכון מופת בשבוע שעבר ואין, אבל יש שם אנשים שיודעים ללמד את הפדגוגיה.

אלכס מילר: אני לא חושב שזה בא האחד על חשבון השני, אנחנו מדברים על מצב שגם אותם המרצים- - -

נאוה בן-צבי: נכון.

נאוה בן-צבי: גם אני הייתי רוצה להיות סוברנית וורדה בן שאול יודעת שפניתי מספר פעמים וראיתי שאי אפשר ולא הלכתי בראש בקיר.

נאוה בן-צבי: אנחנו חייבים - - -

אלכס מילר: אנחנו מתקדמים.

אלכס מילר: דברים שכביכול חשבו שהם לא יקרו מעולם, לפני עשור, פתאום רואים היום שהדברים משתנים.

אלכס מילר: בסופו של דבר מערכת החינוך צריכה למצוא את הדרך לספק כוח הוראה איכותי למערכת החינוך.

אלכס מילר: אם קיימות אופציות שעדיין לא נכנסו ועדיין לא הצליחו להפעיל אותן יתכן שאופציות אלה עם שלב נוסף זו דרך להתקדמות.

אלכס מילר: לא צריך להיות אטומים למצב הקיים, אין פה אף אחד שיחלוק עלי.

אלכס מילר: יש כזה ואומר שהמצב הוא גן עדן ואין שום בעיה ושהמכללות מסתדרות עם מה שיש ואפשר להתקדם כך?

אלכס מילר: - אני אז אגיד רבותי אתם מנותקים מהמציאות.

אלכס מילר: אנחנו יודעים שכולם מכירים את הבעיה וכולם מחפשים פתרונות.

אלכס מילר: אם זה יביא למצב שחלילה מישהו חושב שהמכללות להוראה תפגענה מהעניין הזה, אני אומר לכם כבר עכשיו שהם לא יפגעו כי גם כך אין להן את הסטודנטים האלה, גם כך הם לא שם.

זיו חורב: אני מנכ"ל המכללה האקדמית אחווה.

זיו חורב: אני רוצה להדגיש שאני לא מהחינוך במכללת אחווה, אני דווקא רוצה לדבר בשבח מה שנח גרינפלד הזכיר כאן.

זיו חורב: אני חושבת שאחד הדברים שמתפספסים כאן, ונוח לי כי אני על הגדר, זה היכולות בהכשרה פדגוגית שצברו המכללות בהוראה.

זיו חורב: אני מדברת בתור מכללה כללית.

זיו חורב: לנו אין היכולות האלה.

זיו חורב: תהליך ההכשרה הפדגוגית שיש היום במכללות בהוראה הוא משהו שהושג בעמל רב.

זיו חורב: אני חושבת שדווקא מה שתואר כאן ומה שתואר על ידי נח גרינפלד כשיתופי פעולה הוא הדבר הנכון.

זיו חורב: כלומר, היום זה לאפשר למכללות לתת את העומק דיסציפלינארי ב-BEC להנדסה ו- BAC למדעים שניתן על ידי המכללות, לפתוח את האפשרות ההוראה במקביל שלא קיימת היום.

זיו חורב: אחת המגבלות שקשה לנו לדבר עליה זה שסטודנט מתוקצב לא יכול להיות רשום בשני מוסדות מתוקצבים.

זיו חורב: כתוצאה מכך יש בעיה כפי שפרופסור נאוה בן-צבי תיארה כאן שהוא בדיוק המודל האידיאלי של שיתופי פעולה אינטרנטיים לתוך התואר שיאפשרו גם עומק דיסציפלינארי וגם הכשרה יוצאת דופן בפדגוגיה ורכישת הניסיון.

זיו חורב: יש היום מכללות שכבר עשו את זה, יש מכללות שמבקשות לעשות את זה.

זיו חורב: דבר נוסף אחד אנחנו שוכחים כאן לאורך הדרך, כאן אני מתנצלת, עניות דעתי, אני באמת לא בקיאה מספיק בעניין, אבל לעניות דעתי אחד הדברים שקורים היום ושמרחיקים תלמידי מדעים מהמכללות להוראה זו העבודה שתעודת ההוראה שהם מקבלים בסוף מיועדת לחטיבות הביניים שאינן קיימות כבר.

אלכס מילר: צריך לקבל רישיון הוראה כדי להיכנס לתיכון.

זיו חורב: בסדר גמור, אבל היום אתה לא יכול.

זיו חורב: אם היום אתה בוגר B.Ed, אתה לא מורשה להוראה והגשה לבגרות.

זיו חורב: אם היום בני רוצה להיות מורה לכימיה, אני אגיד לו טוב אבל אם אתה רוצה ליהנות וללמד תלמידים בתיכון, כדאי שלא תלך B.Ed.

זיו חורב: בעיני, זו טעות שמדינת ישראל עושה, שצריך לפתור אותה בשיתופי הפעולה עליהם דיברו כאן.

זיו חורב: במקום שיהיה עומק דיסציפלינארי ותואר B.Sc עם תעודת הוראה והכשרה פדגוגית, שניתנת על ידי מסלולי הוראה מתאימים, בעיניי צריך יהיה לאפשר מיידית תעודת הוראה ורישיון הוראה לבית הספר התיכון.

אלכס מילר: אנחנו כאן מערבבים - - -

זיו חורב: אבל אני חושבת שצריך להסתכל על מגוון דרגות החופש שאנחנו מטפלים בהן.

אלכס מילר: אם יהיה צורך בכך אנחנו יכולים לעשות ישיבה נפרדת בשאלה האם זה לגיטימי במצב היום שתהייה הקפדה מטעם משרד החינוך לכניסה לבית ספר תיכון רק למי שיש תואר שני.

אלכס מילר: זה נושא אחד.

אלכס מילר: כעת אנחנו מדברים על משהו אחר לגמרי.

אלכס מילר: כשאת מדברת על פתרון אידיאלי זה בענייך - - -

זיו חורב: הכל בעיני.

זיו חורב: אמרתי בעיני ודעתי ענייה.

אלכס מילר: יושבים כאן עוד כמה מוסדות שמבחינתם זהו הפתרון הביניים, זה הפתרון אליו הם הצליחו להגיע.

אלכס מילר: אבל אומרים לך שהיה ויאשרו הם יגישו תכניות.

אלכס מילר: אין להם בעיה עם זה.

אלכס מילר: בסופו של יום גם אין בעיה לגייס כוח הוראה למוסדות אקדמיים שיתנו מענה לסוגיות עליהן את מדברת.

זיו חורב: לגייס מורות מאמנות ומדריכות פדגוגיות להכשרה מעשית, זה מאוד מורכב ותמיד בעיה.

זיו חורב: זה תגמול נמוך, קשה מאוד למצוא מורות ומדריכות להכשרה מעשית.

אלכס מילר: מכללת הדסה תשלם פחות כסף למרצה שמלמד א' מול מרצה מלמד ב'? היא תשלם בדיוק את אותו כסף שמגיע לו, כל מרצה מקבל על פי השעות ולפי הסיכום שיש לו עם המוסד.

זיו חורב: אני לא מדברת על מרצים, אני מדברת על היבט השדה.

זיו חורב: היום, היבט שדה בהכשרה להוראה למכללות לחינוך, הוא היבט ענף ורחב בתהליך ההכשרה.

אלכס מילר: אני עשיתי את ההתמחות המעשית והייתי בבית ספר.

אלכס מילר: עם כל הכבוד למורים, נרשמת, קיבלת אישור מהמורה, נכנסת לכיתה שמעת ושמעת, שמעת ושמעת - - -

זיו חורב: זה לא אמור להיות כך, אולי זאת הסיבה שהמכללה נסגרה.

אלכס מילר: אולי תראו מה קורה בשטח.

זיו חורב: אני חושבת שאנחנו צריכים להיזהר עם התינוק כשאנחנו מחליפים מים.

זיו חורב: זה כל מה שאני רוצה לומר.

אלכס מילר: רבותי.

אלכס מילר: בסופו של יום אנחנו מחפשים רציונל, אף אחד לא אומר שאותם מוסדות היום שיש באפשרותם לפתוח מסלולי הוראה שהם לא מוסדות לחינוך הולכים לזלזל במקצוע הזה והולכים לעשות קומבינציה.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על המצב היום בו יש להם את האפשרות להרחיב את הלימודים במקצועות בהם יש כרגע בעיה בעזרת אותם מוסדות הקיימים היום במערכת.

אלכס מילר: זאת אפשרות נוספת שקיימת ושאינה מופעלת באופן רחב כרגע, אולי היא מופעלת בקומבינציה כזאת או אחרת, אבל זה עדיין אינו נותן מענה.

אלכס מילר: אף אחד לא מחייב אותך להגיש תכניות, אל תגישי אם אין לכם רצון, יש לכם מוסד סמוך ואתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים.

אלכס מילר: לדעתי אתם תעשו מהלך כזה או אחר שיישר קו עם כל השאר.

יגאל כהן אורגד: אני אחזור על דברים שנדמה לי שהם מוסכמים מסביב לשולחן.

יגאל כהן אורגד: יש מחסור עצום במורים להוראה לתיכוניים, בוודאי לחטיבות העליונות ובוודאי במקצועות מדעי הטבע והמקצועות הטכנולוגיים.

יגאל כהן אורגד: אין על זה ויכוח.

יגאל כהן אורגד: היכולת של האוניברסיטאות, ולכל האוניברסיטאות יש רשות לתת תעודת הוראה והיא מסובסדת, היכולת של האוניברסיטאות לספק בוגרים שיעסקו בהוראה קרובה לאפס.

יגאל כהן אורגד: היכולת של מכללות ההוראה, רוב רובן ואני לא אומר כולן, לספק כיום מורים ברמה שהמערכת חושבת שהם מתאימים ללמד בחטיבות העליונות מוגבלת ביותר.

יגאל כהן אורגד: אני אומר את הדברים בזהירות.

יגאל כהן אורגד: אני חושב שישנם חריגים מוצלחים כמו "אורנים", אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.

יגאל כהן אורגד: נח, אני מדבר לאוזנייך.

יגאל כהן אורגד: החתך הסוציו-כלכלי של התלמידים שבאים למכללות, נותן הסתברות יותר גבוהה, לא וודאות, שהם ימשיכו בהוראה אם הם יקבלו את הכלים הנכונים.

יגאל כהן אורגד: כולנו יודעים את זה, אנחנו ידועים מאיפה הם מגיעים בחתכים גיאוגרפיים ובחתכים סוציו-כלכליים למכללות.

יגאל כהן אורגד: זה מגדיל את ההסתברות, לא אמרתי וודאות, אין ודאויות בחיים.

נח גרינפלד: אתה פסיכולוג, מאיפה האבחון הזה?

יגאל כהן אורגד: האבחון הזה אומר שהסיכוי, ההסתברות, שהבוגרת שלנו הנהדרת בביולוגיה מולקולארית מתל שבע תגיע להיות מורה בתיכון בביולוגיה, גבוהה באופן משמעותי מאוד מאשר של שכנתי או נכדתי מרמת אביב.

יגאל כהן אורגד: אנחנו יכולים לאהוב את זה או לא לאהוב את זה.

קריאה: זאת מתל שבע כבר רוצה ללכת קידמה.

יגאל כהן אורגד: מאה אחוז, אנחנו נעשה את הכל, אני רוצה לתת לה את הכלים להיות המורה הטובה ביותר.

יגאל כהן אורגד: יש כאן מצב פרדוקסאלי, כשאנחנו היינו בחסות אוניברסיטת בר-אילן הייתה לנו רשות לתת תעודת הוראה.

יגאל כהן אורגד: כשהחליט המל"ג שאנחנו מבוגרים מדי בכדי להיות בחסות "בר-אילן" ואנחנו מספיק טובים כדי להיות עצמאיים, יש לנו תואר שני, יש לנו מעבדות כמו שאמר פרופסור דן מאיירשטיין, אז אומרים לא, לא, לא כיוון שאתם לא בחסות אוניברסיטה אז אתם לא יכולים לתת תעודת הוראה.

יגאל כהן אורגד: אגב, זה לא רק לגבינו, אבל זה המצב העובדתי.

יגאל כהן אורגד: אני לא רוצה לדבר.

יגאל כהן אורגד: כדי לעודד אנשים שילכו לתעודת הוראה מאותו חתך שכולנו רוצים שיעסקו בהוראה, גם היוקרה משחקת.

יגאל כהן אורגד: נדמה לי שאת אמרת את זה.

יגאל כהן אורגד: העובדה שלתלמיד יהיה BEC ותעודת הוראה יוצרת מבחינתו מצב שונה משמעותי מבחינת האטרקציה מאשר אם יהיה לו B.ED.

יגאל כהן אורגד: זה לא מקרה שבמכללות להוראה יש מעט מועמדים למדעי הטבע.

יגאל כהן אורגד: למה משאירים את זה באוניברסיטאות ולא במכללות?

יגאל כהן אורגד: יש ביטוי מצוין "גיבורים על חלשים".

יגאל כהן אורגד: אין שום סיבה, מדוע באוניברסיטת תל אביב יכולה להיות תעודה הוראה וב"אפקה" לא, רק סיבה אחת, יש להם יותר כוח פוליטי.

זיו חורב: יותר מהמרכז האקדמי?

יגאל כהן אורגד: יותר מהמרכז האוניברסיטאי עדיין לצערי.

יגאל כהן אורגד: איך אומרים האנגלים?

יגאל כהן אורגד: דשא שמגדלים מאתיים שנה, נראה טוב יותר אחרי הקציר מאשר דשא בן שלוש שנים.

יגאל כהן אורגד: סבלנות.

יגאל כהן אורגד: אני פונה כאן למשרד החינוך, יצא דוח וועדת אריאב, דוח וועדת אריאב הגדיר כללים אקדמיים ופדגוגיים שמי שרוצה לתת תעודת צריך לעמוד בהם.

יגאל כהן אורגד: אין ויכוח שצריך להכשיר את כוח האדם בין אם הוא לומד במרכז האוניברסיטאי בין שהוא לומד "באחווה" בין שהוא לומד בתל אביב עם הכלים הפדגוגיים והפסיכולוגיים במקצועות החברתיים הטובים ביותר.

יגאל כהן אורגד: זה עומד למבחן משותף של משרד החינוך ושל מל"ג שכל מי שמגיש בקשה בודקים אותו האם הוא עומד במתווה "אריאב" או שהוא לא עומד במתווה "אריאב".

יגאל כהן אורגד: אף אחד לא מבקש שחרור מזה.

יגאל כהן אורגד: אני יכול לחיות עם הפשרה שהוצגה.

יגאל כהן אורגד: הפשרה אומרת שבשלב זה התעודה תהייה תעודה משותפת.

יגאל כהן אורגד: רבותי, תעודה משותפת זה אומר שיש לך גם את היוקרה של המוסד האוניברסיטאי או האקדמי שנותן אותה.

יגאל כהן אורגד: תבינו זה שייך לפסיכולוגיה וזה חשוב.

יגאל כהן אורגד: אני לא במקרה אומר את זה לאוזני החברים והחברות היושבים כאן.

אלכס מילר: אני מבין שמכללת הדסה ומכללת דויד ילין יכולות לעשות את זה בזכות המרחק הקצר, אבל נניח שהמכללה מרוחקת.

יגאל כהן אורגד: אדוני היושב ראש, לא שאני מוותר.

יגאל כהן אורגד: גם אני לצערי לומד משכניי מסלפית, זו העיירה הערבית הסמוכה אלינו.

יגאל כהן אורגד: אתה רוצה לאכול ענבים או שאתה רוצה לריב עם השומר?

יגאל כהן אורגד: אני לא מחפש לריב עם השומר.

יגאל כהן אורגד: זה פתגם בערבית.

יגאל כהן אורגד: אני לא רוצה לריב עם השומר ולכן אנחנו מוכנים לחיות בשלב זה עם הנוסח שהוגש כאן, אבל בתנאי שיהיה ברור שזו תעודה משותפת.

אלכס מילר: מי צריך לעשות את זה?

יגאל כהן אורגד: מי שצריך לעשות את זה אלו החברים המייצגים את האגף היושב משמאלנו.

אלכס מילר: למשרד החינוך אין בעיה, השאלה היא האם למל"ג יש בעיה?

ורדה בן שאול: התואר הראשון הוא של המכללה ותעודת ההוראה היא של המכללה להוראה.

יגאל כהן אורגד: שעל התעודה יהיה כתוב גם את זה וגם את זה.

ורדה בן שאול: אין שום בעיה.

ורדה בן שאול: הדברים האלה כבר קיימים.

יגאל כהן אורגד: במאמץ הזה ניתן יהיה להשיג את התוצאה.

יגאל כהן אורגד: דבר נוסף, יש מוסדות שבאופן פלא, אני ידעתי רק על מכללת אורט בראודה, אני שמח שגם במכון לב יש את זה, יש מוסדות שקיבלו את הרשות.

יגאל כהן אורגד: אין שום סיבה להמשיך בהפליה הקיצונית שקיימת.

יגאל כהן אורגד: אגב, לנו בתכנית החומש, אני מוכן לגלות סודות, נכתב לגבי הבקשה לתעודת הוראה, "תלוי במדיניות של משרד החינוך".

יגאל כהן אורגד: כלומר, אם תהייה נכונות מצד משרד החינוך ללכת לפתרונות כאלה אז זה יהיה.

נח דנא-פיקארד: אני נשיא בית הספר הגובה לטכנולוגיה ירושלים המכונה מכון לב וגם מכון טל.

נח דנא-פיקארד: נכון מה שקודמי אמר שאנחנו במצב קצת שונה ממה שתואר כאן.

נח דנא-פיקארד: לנו יש אישור לתת תעודת הוראה אוניברסיטאית, האישור הזה הוא גם אישור של המל"ג וגם של משרד החינוך שסומך את ידיו עליו.

נח דנא-פיקארד: לכן מצבנו מבחינה זאת טוב.

קריאה: מאיזו אוניברסיטה התעודה?

אלכס מילר: שלהם.

אלכס מילר: הם היחידים שמורשים.

נח דנא-פיקארד: אני מודה לך על כך שקראת לנו אוניברסיטה, אבל אני לא בטוח שכולם מסכימים לזה.

נח דנא-פיקארד: אנחנו נותנים את התעודה הזאת כבר הרבה הרבה שנים והרבה אנשים טובים ומכובדים ממני חתמו על התעודות האלה.

נח דנא-פיקארד: האבסורד שבדבר, ועל זה אני חייב לומר לפני שניכנס לעובי הקורה של הדיון שלנו, שיש לנו את האישור הזה, אבל וות"ת (ועדת תכנון ותקצוב במסגרת המל"ג) לא מתקצבת אותנו עבורו.

אלכס מילר: אתם צריך לקבל תקציב ממשרד החינוך,לא?

יגאל כהן אורגד: הוא צריך לקבל כמו האוניברסיטאות.

נאוה בן-צבי: כמה סטודנטים יש היום במסלול הזה?

נח דנא-פיקארד: מעל 300, זה כולל מכון טל.

קריאה: איפה הם?

קריאה: זה מעורר קנאה.

קריאה: הם מלמדים?

נח דנא-פיקארד: חלק מהם כן.

נח גרינפלד: המספרים מראים אחרת.

נח גרינפלד: המסיימים שמלמדים - הצעירים, המורים לכימיה איפה הם?

נח דנא-פיקארד: אנחנו נקיים לגמרי, יש לנו בפיסיקה ובתחומים אחרים.

נח גרינפלד: ברור שבמקצועות ההנדסה, גם באורט ברוידה, מספר המורים שיוצאים בפועל להוראה הוא קטן כי בפועל התכנית מחייבת סטאז' בתעשייה בתום הלימודים.

נח גרינפלד: אדוני מכיר את המערכת כי הוא גם בוגר של התחום.

נח גרינפלד: לכן שלב הראשון למעשה בתוך המכללה הוא שמספר הסדירים הוא קטן ומספר הלומדים בלימודי המשך הוא יותר גדול, אלו למעשה הקבוצה שמכשירה את המורים והם משמשים כמורים בפועל בתך המערכת.

נח דנא-פיקארד: אני רוצה להוסיף, על תכניות משותפות אנחנו עובדים ונח גרינפלד יודע את זה, אנחנו עובדים כדי לחפש דרכים.

נח דנא-פיקארד: נכונים הדברים שנאמרו קודם שבמכללות להכשרת מורים, אני מעדיף להגדירם מורים מאשר עובדי הוראה כי עובד הוראה זה משהו אחד ומורה זה משהו אחר לפחות בעיניי.

נח דנא-פיקארד: אני עם שני כובעים, גם של מדע מאוד מאוד מדויק ומופשט וגם מנהל הכשרת מורים וחוקר בנושא.

נח דנא-פיקארד: אנחנו צריכים לעשות ואולי לשאול את עצמנו שאלות.

נח דנא-פיקארד: אני אספר לכם מעשה שהיה.

נח דנא-פיקארד: הגיעה לארץ משלחת שלא בפעם הראשונה ולא בפעם היחידה, משלחת מקוריאה של אנשים רמי דרג במערכת החינוך שלהם, של משרד החינוך ומפתחים.

נח דנא-פיקארד: זו משלחת שהגיעה לכאן לביקור במשרד החינוך.

נח דנא-פיקארד: בתוך המסלול שלהם הם הגיעו אלינו לישיבה התיכונית שקיימת אצלנו.

נח דנא-פיקארד: אחד התלמידים בכיתה י"א ביקש רשות לשאול שאלה.

נח דנא-פיקארד: הקוריאנים היו קצת בשוק, כנראה שבקוריאה לא נהוג שהצעירים שואלים כשיש משלחת כזאת.

נח דנא-פיקארד: אך מאחר והם הבינו שכאן זה כן נהוג הם נתנו רשות.

נח דנא-פיקארד: התלמיד הזה מכיתה י"א שאל "מה באתם לראות?".

נח דנא-פיקארד: הקוריאני לא הבין וביקש לשמוע את פשר השאלה והתלמיד הסביר.

נח דנא-פיקארד: "אנחנו מדורגים במבחנים הבינלאומיים במתמטיקה ובמקצועות אחרות במקום ה- ,24-25, מאז אולי הצלחנו אולי לעשות טוב, "ואתם מדורגים 2-3.

נח דנא-פיקארד: מה באתם לראות כאן?

נח דנא-פיקארד: " המפקח הכללי הקוריאני ענה "זה נכון שאנחנו מדורגים 2-3 ואתם הרבה יותר רחוקים, אבל אצלנו עדיין אין פרס נובל".

נח דנא-פיקארד: בפועל, מה שחסר לי בדיון הוא הדיון על מה אנחנו צריכים לעשות - - -

אלכס מילר: תבדוק את מי שקיבל פרס נובל כשהוא למד בתיכון באיזה מקום היו הישראלים.

אלכס מילר: רבותי אתם לא יכולים לחיות במערכת החינוך של שנות ה-70 או ה-80, הדברים השתנו מאז.

נח דנא-פיקארד: כשאנחנו שואלים פה את כל השאלות שאנחנו שואלים, איך לגייס מורים שילמדו, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה אנחנו רוצים שהם ילמדו.

נח דנא-פיקארד: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו לאיזו רמת חינוך אנחנו רוצים להגיע בחטיבות הביניים ובתיכוניים.

נח דנא-פיקארד: הוזכרה העבודה הנהדרת שעושים אנשים כדי להכשיר מורים והוזכר גם התפקיד של המדריכים הפדגוגיים, של מהאמנים וכדומה, אבל אם אנחנו מצד אחד מתלוננים שאין מספיק מורים – זה כמות, אבל אנחנו גם מתלוננים על רמת ההוראה שאנחנו נותנים – זה איכות.

נח דנא-פיקארד: אנחנו צריכים להבין שמהמציאות הזאת אנחנו לוקחים את המדריכים הפדגוגיים.

נח דנא-פיקארד: לכן אני חושב שאנחנו צריכים להגדיר בתחילה מה אנחנו רוצים לבנות ואז אנחנו יכולים לבנות את הכלים כדי להגיע לדבר זה.

נח דנא-פיקארד: הצירוף של ההכשרה, לדעת מהו המה שאנחנו רוצים ללמד פלוס הכלים האפשריים הפדגוגיים, הפסיכולוגים וכדומה שצריכים להיות.

נח דנא-פיקארד: את הדברים האלה נוכל לבנות אחרי שנדע מהי המטרה שאנחנו רוצים להשיג.

נח דנא-פיקארד: אחד הדברים שאנחנו עושים הוא שאנחנו מחלקים את המקצועות בצורה נפרדת, יש מתמטיקה, יש פיסיקה, יש כימיה וכדומה, אבל העולם היום השתנה מאוד, ויש אינטר-דיסציפלינריות שנבנתה, שאנחנו צריכים לחשוב עליה.

נח דנא-פיקארד: לפני כמה שנים הייתי אחד מאלה שכתבו דוח בשביל משרד החינוך דרך האוניברסיטה הפתוחה על הוראת המתמטיקה בתיכוניים בכמה מדינות בחוץ לארץ.

נח דנא-פיקארד: יש מדינות בהם עושים דברים שאנחנו לא עושים ואלו דווקא הקשרים בין מקצוע למקצוע ולא ללכת למקצוע אחד בלבד במנותק מהמקצועות האחרים כי החיים הם לא כך.

נח דנא-פיקארד: חלק מאיתנו שמכשיר מהנדסים, אנחנו יודעים שאנחנו מכשירים מהנדס למקצוע מסוים, אבל בפועל כאשר הוא יעבוד בשטח הוא יצטרך כלים שלא מגיעים ממה שאנחנו נתנו לו, ליתר דיוק, לא מהידע שנתנו לו אלא מהכלים החשיבתיים שנתנו לו.

נח דנא-פיקארד: לכן אני חושב שהדיון שלנו צריך להיות על שאלות הרבה יותר רחבות ולבנות תכנית שלמה - - -

אלכס מילר: אני לא מאמין שתפתח מסלול הנדסה בלי חדווה 1 וחדווה 2.

נח דנא-פיקארד: כל עוד אתה חושב על חדווה 1 וחדווה 2 רק ככלי - - -

אלכס מילר: אתה לא תעשה את זה במסגרת של לימודי פיסיקה קוונטית.

נח דנא-פיקארד: זה נכון, אבל כל עוד אתה תחשוב על קורסים כי רק כלי, השאלה שהתלמיד ישאל, לא חשוב באיזה גיל בין אם זה גיל 15 או 18 או 21, הוא ישאל "מה אני צריך לעשות, והוא לא ישאל "מה אני צריך לחשוב" אז בסופו של דבר נבנה אנשים מוגבלים.

נח דנא-פיקארד: לכן אנחנו צריכים באמת להרחיב את הדברים האלה ולהבין שאינטר-דיסציפלינריות זה חשוב שהכלים המודרניים היום וכל ה- IT למיניהם חייבים להיות כאן ולא משהו מבחוץ - - -

אלכס מילר: הלוואי וכך הינו.

אלכס מילר: תשאל את משרד החינוך מתי בפעם האחרונה עודכנה תכנית הלימודים במתמטיקה.

אלכס מילר: יגידו לך שקרוב לעשרים שנה לא נגעתם ואולי בעוד שנתיים אולי יוציאו תכנית חדשה.

נאוה בן-צבי: אנחנו מנצלים את לימודי תעודת ההוראה ומתחילים ללמד את זה בשנה הראשונה ומתחילים לעסוק בכישורי למידה.

נאוה בן-צבי: הסטודנטים אומרים שזה עוזר להם בתואר עליו אנחנו מדברים.

נאוה בן-צבי: אני חושבת שצריך לנסות כמה מודלים.

נאוה בן-צבי: כל אחד שעושה מודל צריך לתת תכנית - - -

אלכס מילר: אבל צריך להיות אתגר לסטודנטים להגיע למסלולים האלה, כי זה - - -

נאוה בן-צבי: לא כל אחד מתקבל.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: גם לא כל אחד רוצה.

אלכס מילר: זה תוספת של שעות של לימודים.

נאוה בן-צבי: אתה מכיר סטודנטים, גם אתה היית סטודנט, גם אני הייתי.

נאוה בן-צבי: כשהשיעור הוא טוב אתה תבוא.

אלכס מילר: כל אחד שהיה מגיע, זה היה מחוסר בררה מסיבה כזאת או אחרת.

אלכס מילר: חלק מהם לא התקבלו לאוניברסיטאות למסלולי הנדסה והיה להם קל יותר להתקבל למסלולים משולבים עם הנדסה והוראה.

נאוה בן-צבי: זה לא מסלול משולב, זה מסלול רגיל לביו-טכנולוגיה ונותנים לו בחינם עוד ארבע שעות שבועיות על פי כל הלימודים.

אלכס מילר: הסטודנטים שלך שלומדים לתעודת הוראה מקבלים מלגה של שכר הלימוד בכפוף - - -

נח גרינפלד: התשובה היא כן, מהשנה הרביעית.

אלכס מילר: אבל היום התשובה של מערכת החינוך היא שמי שלומד היום במכללות להוראה יכול על כל שנה לחתום שנת עבודה במשרד החינוך של שני שליש משרה עליה הוא מקבל שנה בחינם.

אלכס מילר: אמרתי שהיום במכללות להוראה זה קיים.

אלכס מילר: באוניברסיטאות זה לא קיים.

נח גרינפלד: שנה אחת הענקנו גם לאוניברסיטאות מהתקציב של המשרד.

אלכס מילר: מתי אישרתם את זה גם לאוניברסיטאות.

נח גרינפלד: לפני שנתיים נתנו לאוניברסיטאות.

נח גרינפלד: למתמטיקה, אנגלית ומדעים, וזה הגדיל את מספרי הלומדים במעל ל- 300.

יואב רוקמן: אני ראש המחלקה הכימית ממכלת שנקר.

יואב רוקמן: אני בא לכאן במקום פרופסור יולי תמיר שלא יכלה להיות פה היום.

יואב רוקמן: קודם כל בשמה של פרופסור יולי תמיר אני מברך על היוזמה.

יואב רוקמן: "שנקר" מברכת על היוזמה.

יואב רוקמן: אנחנו מוכנים להיכנס לתוך הנושא הזה חזק.

יואב רוקמן: אני כן מעלה סוגיה, אני כן מקבל שכשי לבנות אין לנו היום ב"שנקר" שום מערך להוראה ואיך להעביר מורים לתוך "שנקר".

יואב רוקמן: לכן נראה לנו שבהחלט ששיתוף פעולה כשלב ראשוני יהיה המועיל והטוב ביותר כתעודה משותפת.

יואב רוקמן: "בשנקר" זה יהיה קל בתוך תל אביב לעשות את הדברים האלה.

יואב רוקמן: יש לנו את היכולות, את המעבדות לתת תואר.

יואב רוקמן: אנחנו נותנים תואר הנדסאי בהנדסה כימית, אין לנו שום בעיה, הנדסה כימית, הנדסת מחשבים, אלקטרוניקה – אפשר לתת את הדברים האלה מכל כיוון שרק רוצים.

יואב רוקמן: אני כן מעלה שאלה, הסיבה שאנחנו, אני למשל, לא נכנסתי, לא דחפתי לתעודת הוראה זה פשוט בגלל שאני לוקח מהנדסי כימיה ולמלמד והם יוצאים מהנדסים החוצה, אנחנו כאן עם דור מאוד פיקח, מאוד מאוד חומרני - - -

אלכס מילר: כל מהנדסי הכימיה שלך עובדים?

יואב רוקמן: כן, למעט אחת במחזור האחרון שהיא פשוט ילדה והחליטה שלא, אבל כולם עובדים.

אלכס מילר: הלוואי שבמדינת ישראל הייתה יכולה לתת למורים שכר של מהנדס.

אלכס מילר: שכרו של מהנדס קרוב ל- 200 אלף שקל בשנה, שכרו של מורה קרוב ל- 70 אלף בשנה.

אלכס מילר: אתם מבינים, הרי גם השוק הפרטי לא מטומטם.

אלכס מילר: אם אתה מעלה כאן גם הוא מעלה, תמיד יהיה פער.

אלכס מילר: תמיד ילחמו על האנשים.

יואב רוקמן: רציתי להגיד שהנושא של התגמול שנתונים לסטודנטים לעידוד הליכה למסלול כזה חייב להיות ברור ואולי צריך לחשוב על מנגנון לשיפור הדברים האלה.

אלכס מילר: ברור ולא רק לסטודנטים אלא גם למוסדות.

אלכס מילר: בבקשה, המועצה להשכלה גבוהה.

ורדה בן שאול: שלום אני מהאגף האקדמי במל"ג.

ורדה בן שאול: אני אתייחס לכמה נקודות שעלו כאן בקצרה, מאחר והרוב נאמר.

ורדה בן שאול: המל"ג הייתה שותפה לנושא של הסכמה משותפת להפרדה.

ורדה בן שאול: צריך לזכור שההפרדה כאן היא דו- צדדית.

ורדה בן שאול: כלומר, למכללות לחינוך אנחנו לא נותנים לקיים לימודים במקצועות כלליים, BA כללי או בתחומים שאינם נוגעים להכשרה להוראה.

ורדה בן שאול: אנחנו מאוד מחמירים ומאוד מקפידים איתם על זה.

ורדה בן שאול: אין כאן אף מכללות חינוך, אבל אנחנו יכולים להגיד בשמם.

ורדה בן שאול: כרגע אנחנו עובדים לפי ההנחיה של שר החינוך שלמכללות כלליות לא תהייה תעודת הוראה אלא אם כן יש בקשות מיוחדות.

ורדה בן שאול: שיתופי הפעולה בין מכללות להוראה למכללות כלליות, אנחנו מאוד תומכים בזה כי מבחינתנו זה לנצל את הדיסציפלינה החזקה מצד אחד של המוסד הכללי ומצד שני את ההכשרה להוראה של המכללה לחינוך – לדעתנו זה אידיאלי.

ורדה בן שאול: צריך לזכור שזה דורש אישור גם של משרד החינוך וגם שלנו לפני שיוצאים לדרך.

ורדה בן שאול: לדעתי המכללות יודעות מזה.

ורדה בן שאול: כרגע, המכללות נמצאות בתהליך של איחודים, אתה הזכרת קודם את כל נושא האיחוד, דווקא זה משהו שאנחנו מעדיפים, לשמר את המצב הקיים כדי לאפשר את האיחודים ולדרבן את האיחודים, כי אם ניתן למכללות - - -

אלכס מילר: אין שום קשר אחד לשני.

ורדה בן שאול: אם אנחנו ניתן למכללה כללית לפתוח תעודת הוראה לא יהיה שום דרבון ושום - - -

אלכס מילר: אבל אתם אלו שמאשרים את המסלולים.

אלכס מילר: מה זה קשור?

אלכס מילר: אם מכללה כללית כל שהיא שלא מלמדת את זה, אז למה את מתעקשת?

אלכס מילר: זה כמו לעמוד ולדפוק בקיר.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על סוגיות שונות של המסלולים להוראה.

אלכס מילר: אם אין לך את זה במכללות להכשרת מורים מה זה קשור אם הם יתאחדו או לא יתאחדו.

אלכס מילר: הרי הם לא יפתחו מסלולים ללימודי ביו-טכנולוגיה, אין להם זה.

ורדה בן שאול: למה.

ורדה בן שאול: אם "אחווה" תקבל, הכי קל לי לדבר על זה, אם "אחווה", דוגמה רק לצורך הדיון, תקבל אישור להעניק תעודת הוראה מה יהיה האינטרס שלה לעבור את המאמץ, הקיצוצים, המשאבים שדורשים מאיתנו היום?

אלכס מילר: אני אסביר לך.

אלכס מילר: יש הבדל.

אלכס מילר: אף אחד לא מנסה ליצור כאן תחרות בין המכללות על הסטודנטים באותם מסלולים.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על מצב שרוצים לפתוח מסלולים שאין אותם במכללות להוראה.

אלכס מילר: מה שלא תעשי ואת כל מה שתאחדי גם לא יהיה שם.

אלכס מילר: אם את רוצה לבנות מעבדות במחירי עשרות מיליוני שקלים במכללות להוראה, כל הכבוד לך, בבקשה תשקיעו.

ורדה בן שאול: לא.

ורדה בן שאול: תאחד מכללות להוראה עם מכללות כלליות שיש להם מעבדות ואז תרוויח פעמיים.

ורדה בן שאול: גם תצמצם את מספר המכללות וגם תשפר את הרגולציה.

אלכס מילר: אני לא אתחיל עכשיו להכריח את מכללת אפקה להתאחד עם מכללת לוינסקי והעמיד נשיא אחד שינהל גם את מסלול ההוראה של מכללת לוינסקי.

אלכס מילר: כרגע זה בכלל לא על הפרק.

אלכס מילר: לדעתי ישנן מכללות להוראה שבהחלטתכם הן צריכות להתאחד, מכללות אלה מלמדות כמעט את אותו דבר, בבקשה אין שום בעיה.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על משהו שחסר במדינה שלא קיים באותן מכללות.

אלכס מילר: מה שלא תעשו גם זה לא יהיה, הם גם לא הולכות בכיוון הזה.

אלכס מילר: מכללת ושינגטון להוראה שמלמדת ספורט לא תלמד שם לימודי מתמטיקה גם אם תהפכו את העולם.

ורדה בן שאול: אין סיבה שמכללה שאין לה היום את התשתיות להוראה תמציא את הגלגל מחדש ותבנה מחדש גם את הסגל ואת כל התשתית האחרת.

אלכס מילר: הרי בסופו של דבר מהי המטרה שלכם?

אלכס מילר: המטרה שלכם שיהיו מורים, נכון?

אלכס מילר: אנא מכם יש לכם כמה פתרונות ותתחילו לחשוב.

אלכס מילר: אם אתם אומרים שזה לא מתאים כי זה יסבך כי צריך לבנות תכנית וצריך לגייס כוח הוראה, אלו דברים שאינם מעניינים את המדינה ולא מעניין את האזרחים ואיזו לוגיסטיקה כרוכה כדי שהרעיון יצא לפעול.

אלכס מילר: אותנו מעניין שאתם תכשירו מורים.

אלכס מילר: אם אתם מתחילים לסבך אותנו עם מנגנונים שאתם צריכים לבנות כדי להוציא את זה לפועל – אני אומר לכם שזה לא מעניין, פשוט לא מעניין.

אלכס מילר: אתם מביאים אותי כעת למצב שאנחנו נלחם בכל הכוח עם הדבר הזה.

אלכס מילר: התשובות שהמשרדים נותנים היום על סוגיות כאלה ואחרות הן פשוטות לא מתקבלות על ידי האזרחים.

אלכס מילר: האזרחים מחפשים היום פתרון שמי שיכנס היום לכיתות יהיו אנשים בעלי השכלה ושיודעים ללמד.

אלכס מילר: המדינה צריכה להמציא את הפתרונות.

אלכס מילר: אם אתם לא מסוגלים לתת פתרונות, סליחה, אז אתם לא נמצאים במקומות הנכונים.

אלכס מילר: תתחילו לחשוב על פתרונות ולא לחסום דברים שיתכן שהם יעבדו.

אלכס מילר: תעשו פיילוטים, אם הפיילוט עובד – קדימה תרחיבו אותו.

אלכס מילר: ניסתם, עבדתם?

אלכס מילר: אותי לא מעניין עם איזו מכללה מתאחדת כעת מכללת "לוינסקי".

אלכס מילר: מעניין אותי מה מספר המורים שאתם מכשירים השנה למתמטיקה, לפיסיקה ולכימיה שילמדו בכיתות – זה הדבר שמעניין אותי.

אלכס מילר: אתם צריכים לאחד את "לוינסקי" עם "אריאל", אתם צריכים לאחד את "לוינסקי, עם מכללת אפקה כדי שתהייה עלייה ב- 20% של בוגרי המתמטיקה?

אלכס מילר: תעשו מה שהמנדט מאפשר לכם לעשות.

אלכס מילר: קיבלתם מנדט מהמדינה לעשות את הדבר, יש לכם את החופש האקדמי ואתם נהנים מסעיף 15, אנא מכם תתנו פתרון, אבל אתם לא מביאים פתרונות וזו הבעיה שלנו.

אלכס מילר: בסופו של דבר אני רוצה שמערכת החינוך יחד עם מערכת ההשכלה הגבוהה תביא לתכנית מסודרת לחמש שנים איך מרחיבים את מספר התלמידים, כלומר המספר שנכנס היום לכיתות ללמד את המקצועות שהם המקצועות שהמערכת צריכה אותם, כלומר איך אתם עושים את זה?

אלכס מילר: אנחנו נתנו לכם כרגע פתרון, אומנם קטן, תבדקו אותו.

אלכס מילר: אני לא רוצה לשמוע מכם כאן שלוגיסטית זה לא כל כך מתאים לכם.

אלכס מילר: את מי זה מעניין?

אלכס מילר: את מי זה מעניין?

אלכס מילר: – אני צריך כעת להיכנס לכיתה ולומר לתלמידים שלוגיסטית זה לא היה נוח למשרד החינוך ולמועצה להשכלה גבוהה שהמורה שילמד אצלם יהיה מורה מוכשר?

אלכס מילר: אני צריך לתת את התשובה הזאת?

אלכס מילר: אנחנו לא נגדכם, אנחנו לא באים לכפות עליכם דברים שלא ניתן לבצע אותם.

אלכס מילר: עובדה שעושים את זה, עושים את זה במכללת הדסה, עושים את זה במכללת אורט בראודה – עושים את זה בצורה חכמה.

אלכס מילר: אתם צריכים לעודד את זה ולא לשים מקלות בגלגלים ולחפש כל מיני אפשרות איך לא לעשות את זה.

אלכס מילר: תקיימו ישיבה משותפת עם המכללות להנדסה, משרד החינוך, מערכת השכלה הגבוהה ותבנו מנגנונים שיאפשרו לבנות - - -

ורדה בן שאול: עד עכשיו, לא עצרנו אף אחד מלהגיש.

ורדה בן שאול: במקרה למרכז האוניברסיטאי יש אישור להגיש תכנית – הם אמורים להגיש את התכנית.

קריאה: יש תכניות שהגשנו אותן לפני עשר שנים, יש דברים שהיו בעיתון ועצרתם.

קריאה: זה לא נכון ואת יודעת.

ורדה בן שאול: אני אומר לך, שיש כאן בעיה עקרונית שבמקרה הספציפי הזה, בשיתוף הפעולה בין - - -

אלכס מילר: אני גם שמעתי שאתם רוצים עכשיו לקדם חוק בו אתם רוצים שעל כל תכנית שמגישים תקבלו כסף מהמוסדות.

אלכס מילר: תעשו לי טובה.

אלכס מילר: יש הבדל בין הרצון שאתם מביעים בפני המוסדות ואומרים להם "תגישו" לבין המדיניות הכללית שלכם.

בתיה הקלמן: גם אני מהמועצה להשכלה גבוהה, עובדת עם ורדה בן שאול באגף האקדמי בתחום המכללות לחינוך.

בתיה הקלמן: חשוב להדגיש לצורך הדיון שהמנדט בתכנון כוח האדם בהוראה אינו שייך למועצה להשכלה גבוהה אלא שייך למשרד החינוך.

בתיה הקלמן: על הבסיס הזה, על עיקרון זה, יש איזה עיקרון עבודה מנחה שעד שאין הוראה אחרת ממשרד החינוך, המל"ג, עם כל הכבוד לקריטריונים האקדמיים שהוא קבע לפתיחת תכניות לימודים להכשרת מורים, לא יכול לעשות שום דבר ללא אור ירוק ממשרד החינוך בנושא.

בתיה הקלמן: בואו נעשה את ההפרדה לצורך העניין בין הפן התכנוני ששייך למשרד החינוך לבין הפן האקדמי ש שייך למועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: אתם מוכנים לתקצב את זה?

בתיה הקלמן: כן.

אלכס מילר: אז למה אתם לא מתקצבים את מכון לב?

בתיה הקלמן: אנחנו מערבבים כאן.

בתיה הקלמן: התקצוב כאן, שוב השאלה - - -

אלכס מילר: למה אתם לא מתקצבים את מכון לב?

בתיה הקלמן: התקצוב הוא כבר שאלה אחרת.

ורדה בן שאול: זה נושא שנמצא כעת בדיון.

ורדה בן שאול: כעת בתכנית החומש ישבנו איתם - - -

אלכס מילר: עשרים שנה הם מלמדים ועכשיו אתם נמצאים בדיון איתם?

ורדה בן שאול: אבל אדוני היושב ראש, ברגע שאנחנו נקבל תכנית עם ברכת משרד החינוך בין אם זה לשיתוף פעולה למכללה לחינוך או ברכת הדרך לתכנית עצמאית אנחנו נבדוק אותה בהתאם לפרמטרים שקבעה המל"ג.

ורדה בן שאול: אם נמצא שהיא עומדת בה האישור יגיע.

אלכס מילר: בסדר גמור.

רעות בר גיל: אני מתאמת פעולות של ועד ראשי המכללות (ור"מ).

רעות בר גיל: יש עוד מכללות שהגיבו ונהינו בשמחה רבה ליוזמה הזאת אך לא יכלו להגיע.

רעות בר גיל: אמסור כמה נתונים, מתוך 60,700 סטודנטים שיש במכללות לתואר ראשון במדעים מדויקים לומדים 24,206 סטודנטים, זה רק במכללות הטכנולוגיה ומכללות ההנדסה.

רעות בר גיל: בשמונה עשרה מכללות לומדים מדעים מדויקים, זה על פי הנתונים שקיבלנו.

רעות בר גיל: בנוסף, התכנית במכללת אורט בראודה, ביקש ממני סגן הנשיא לדווח כאן שיש תעודה במסלול העל יסודי לכיתות ז' עד י"ב, יש תעודת הוראה למתמטיקה לכיתות ז' עד י'.

רעות בר גיל: משרד החינוך כפי שאמרו לאחרונה מתקצב גם את זה.

רעות בר גיל: כלומר - - -

נח גרינפלד: מאז שזה הוקם, משרד החינוך מתקצב.

רעות בר גיל: בשנים א' עד ג'.

רעות בר גיל: יש איזו תכנית שכבר מיושמת אז אולי היא תוכל לשמש איזה מודל.

אלכס מילר: ההחלטה שלי בנושא זה.

אלכס מילר: אני מבקש שההודעה תצא ל"ברעם" ולכל המכללות, זו גם בקשתנו למשרד החינוך, לבדוק אופציות על פי יכולת המוסדות כליבה בלימודים, לבדוק מבחינת המערכת מה חסר, מערכת החינוך יודעת להגיד היום באילו תחומים חסרים מורים.

אלכס מילר: יחד עם אותם המכללות ועם כל מכללה שרוצה לשבת בנפרד ואני לא אומר לך שאתה צריך להיכנס לכל מכללה ומכללה.

אלכס מילר: אני גם אומר ל"ברעם" כמתאם להוציא הודעה לכל המכללות שמי שרוצה במקצועות נדרשים יוכל להיפגש.

אלכס מילר: אתם גם תדברו עם המכללות להוראה שיכולה להיות שותפה, כמובן בכפוף למה ששמענו כאן בנוגע לתעודה, תעודה שתהייה משותפת ושלא ניצור תחרות על יוקרה - - -

רעות בר גיל: לא הבנתי למי לפנות, למשרד החינוך?

אלכס מילר: למכללות, לכל מכללה בנפרד עם היכולות שרוצה להתחיל ללמד הוראה או להעניק תעודת הוראה תוכל לפנות למשרד החינוך.

אלכס מילר: משרד החינוך יבדוק את היכולת של כל מוסד ומוסד.

אלכס מילר: משרד החינוך יפנה למוסדות להכשרת מורים שלהם פוטנציאל לשיתוף פעולה עתידי.

אלכס מילר: היות ומדובר בעניין לאומי אני אבקש גם מהמל"ג וגם ממשרד החינוך לתת לבדיקה זו עדיפות.

אלכס מילר: אין לך שום בעיה לשבת עם שלושה-ארבעה מוסדות, כעת יש לך לפחות אחד שידוע שעושה את שיתופי הפעולה – מכללת הדסה.

אלכס מילר: אם יהיה צורך להרחיב את זה למשהו שמערכת החינוך נדרשת וזה יחסוך לכם.

אלכס מילר: כעת אנחנו שומעים שמכללת אריאל מעוניינת ויתכן שגם באורט בראודה וכל השאר, תל חי, כנרת, טכנולוגי חולון ועוד.

אלכס מילר: כלומר כל מי שרוצה ויש לו את היכולת ואת המעבדות ללמד מקצועות שמשרד החינוך רואה בהם מקצועות נדרשים החסרים.

אלכס מילר: תפגשו איתם, גשרו ותעשו הכל כדי שהעניין יצליח.

אלכס מילר: בנוגע למימון צריך לחשוב איך מבצעים אותו באופן חכם שיעודד מצד אחד סטודנטים להצטרף למסלולים אלה ומצד שני שהמכללות שעושות את שיתופי הפעולה שיהיו נוחים ומתאימים ביותר לסטודנט ושלא יצטרך לנסוע כל שני וחמישי ממקום למקום, לא יומיים בחולון ויומיים במקום אחר הרחוק ממרכז הארץ.

רעות בר גיל: סליחה, הנושא של מכסות סטודנטים, צריך לשים לב שאם מרחיבים את הלימודים לתעודת הוראה וזה נופל בסוף על המוסדות, צריך להגדיל את מכסות הסטודנטים - - -

אלכס מילר: לדעתי התקצוב יבוא בסופו של דבר ממשרד החינוך כי ברוב המכללות לא מגיעים בכלל למכסות.

נח גרינפלד: לא נכון.

אלכס מילר: בכל המכללות מגיעים למכסות?

נח גרינפלד: בוודאי.

נאוה בן-צבי: אני מוכנה להתנדב, אם נח גרינפלד רוצה לעשות כוח פעולה אנחנו מוכנים לעשות, יש לנו כבר את - - -

נח גרינפלד: אני כבר אומר שזה פתוח לחלוטין, אין מכללה כללית שביקשה, אני אומר את הדברים האלה פתוח שלא עשינו את החיבורים, היינו במשא ומתן בתוך החלק הזה.

נח גרינפלד: בשנה האחרונה סגרנו, ואני אומר את הדברים על הסכם תל חי והסכם מכללת צפת במקצועות נדרשים.

נח גרינפלד: אני אומר את הדברים שאין מכללה שפנתה.

נח גרינפלד: היינו בביקור במרכז האוניברסיטאי יהודה ושומרון.

אלכס מילר: תעדכנו את הוועדה בנוגע בהמשך בעניין זה.

אלכס מילר: אני מציעה שתתחילו לחשוב על השלב הבא.

אלכס מילר: השלב הבא הוא שזה יעשה שאם יש אפשרות לפתוח כמו באורט בראודה מסלול מיוחד או כמו שזה קיים במכון לב.

אלכס מילר: אני לא חושב שהפליה זאת צריכה להיות קיימת בין האוניברסיטאות לבין המכללות, אתם יורים לעצמכם ברגל.

אלכס מילר: בסופו של דבר הרציונל הוא שהמכללות תעסוקנה כמה שיותר בהוראה ושהאוניברסיטאות תעסוקנה כמה שיותר במחקר.

אלכס מילר: לנו אין שום בעיה עם זה, אבל אתם צריכים לתת למכללות את הכלים בשביל שהם יעשו את זה בצורה הטובה ביותר.

אלכס מילר: אם אתם רואים לנכון שאוניברסיטאות יכולות ללמד ברמה הקיימת אצלם גם לימודי הוראה אפשר שגם המכללות יכולות לעשות זה.

אלכס מילר: אפשר לעשות רגולציה ואולי במסלולים מיוחדים.

אלכס מילר: יתכן ותאמרו שכל מי שילמד מתמטיקה או פיסיקה יקבל אישור לקבלת תעודת הוראה במכללה.

אלכס מילר: יתכן שכדאי לקבל החלטה למסלול מיוחד שיחייב את המערכת, נרוויח שמספר המורים המוכשרים יגדל.

אלכס מילר: לא תוכל לדעת אם לא בדקת את זה – תבדקו.

אלכס מילר: אולי זה הפתרון.

נח גרינפלד: אני לא רוצה להתווכח, אבל אין ספק שצריך לדעת איך לנצל כוחות.

נח גרינפלד: אני אומר שבצורת ההתמיינות הקיימת באורט בראודה, אני לוקח את המודל מאורט בראודה כדוגמה, ברור שהקבוצה שמגיעה להוראה בעדיפות הראשונה, היא לא הקבוצה שבהכרח המציאות המשרד היה רוצה אותה.

נח גרינפלד: באוניברסיטאות, ההתמיינות היא מי בוחר את המסלול, באורט בראודה זה קיים מלכתחילה בחיבור של הדברים.

נח גרינפלד: צריכים לדעת את הדברים שלא היינו מעוניינים ליצור מציאות שבאה בהתמיינות של מערכת.

נח גרינפלד: מערכת שכבר בנויה שהכוחות - - -

אלכס מילר: בשביל זה יש לך את הפיקוח, בשביל זה אתה יכול להיות עם היד על הדופק, בשביל זה זה יכול להיות כפיילוט, בשביל זה זה יכול להיות תחת פיקוח קצת יותר הדוק מטעם משרד החינוך.

אלכס מילר: בסופו של דבר כשאתה קצת מתאמץ אתה מגיע למצב שאתה תקבל את מה שאתה מחפש.

אלכס מילר: לתת לכדור שלג של אין בררה להמשיך להתגלגל מבלי לנצל את הקיים היום, בסופו של דבר נמצא את עצמנו בעוד כמה שנים ללא מורים.

אלכס מילר: אתה הרי יודע את זה טוב מאוד, אתה מכיר את המצב, בסופו של דבר אתה תגיד מה אני יכול לעשות.

נח גרינפלד: התכנית של הייטק בניגוד לכל המערך, 92% של הבוגרים משובצים בתוך המערכת.

נח גרינפלד: משום מה "YNET" הפיץ - - -

אלכס מילר: אני לא יודע, אבל לפי מה המידע שאנחנו קיבלנו רוב רובם אחרי תקופה כזאת או אחרת עוזבים.

נח גרינפלד: אני עונה לך שמית, אני מוכן להגיש רשימה שמית לוועדה ותראו את הדברים באופן הכי ברור.

נח גרינפלד: אלו תכניות שהצליחו, באמת תכניות שהצליחו ותכניות שמצליחות ואנחנו מתכוונים להמשיך בהן הלאה.

נח גרינפלד: אני חוזר על הדברים כדי שיהיו רשומים בפרוטוקול.

אלכס מילר: אני אקבל מור"מ את המשוב לגבי הרצון מול שיתופי הפעולה, תעדכנו אותי לגבי כל המוסדות המעוניינים - -

דן מאירשטיין: יש פורום של המכללות להנדסה שנקרא 'פורום המאה'.

רעות בר גיל: הוא חלק מור"מ.

דן מאירשטיין: אני יודע ותרשי להעיר את הערות השקטות שלי.

דן מאירשטיין: שנית – נכון כשלוקחים מקצוע צריך את המדריכים בשטח, את זה היה צריך כשפותחים פיזיותרפיה וכשפותחים עבודה סוציאלית, כשפותחים הפרעות בתקשורת ובכל מקצוע כזה הבעיה קיימת בגדול.

דן מאירשטיין: כשמוסד מחליט לעשות את זה, נכון שהוא ער לצורך שהוא צריך לפתור את הבעיות האלה.

דן מאירשטיין: חינוך איננו חריג כל כך – זה לא שונה באופן בסיסי מהצורך להכשרה בשטח במגוון גדול של מקצועות.

דן מאירשטיין: מי שהצליח בארבעה או חמישה יצליח גם בשישי ועצם העובדה שזה קיים במקומות אחרים, זה קיים.

אלכס מילר: משרד החינוך אני מצפה מכם לשיתוף פעולה מלא בעניין זה.

אלכס מילר: אני אקבל מהמכללות משוב על הבקשות מול שיתופי הפעולה.

אלכס מילר: אני לא רוצה לקיים כאן ישיבה נוספת שבו יעלו טענות שיש אטימות של המערכת, שלא מקשיבים או שלא מעוניינים.

אלכס מילר: אותו הדבר גם המל"ג, אם משרד החינוך שידך ונוצר חיבור ויש רצון גם אנחנו מצפים מכם שהנושא יהיה בסדר העדיפות מבחינת בדיקת תכניות לימוד.

אלכס מילר: אנחנו באמת נמצאים במצב קטסטרופאלי בנושא ההוראה של המדעים המדייקים.

אלכס מילר: המלצת הוועדה בנושא התקצוב הוא כמו שאמרתי, כל אחד צריך לתקצב את מה שהוא צריך לתקצב.

אלכס מילר: אם משרד החינוך צריך לתקצב שעות לימודי שעות הוראה הוא יתקצב שעות לימודי הוראה.

אלכס מילר: ות"ת צריך לתקצב את הסטודנטים הלומדים במסלולים שהם מסלולים מדעיים ואם זה שיתוף פעולה שיתקצב כל אחד את החלק שלו.

אלכס מילר: המכללה למינהל והבין תחומי לא יפתחו מסלולי לימוד הוראה.

אלכס מילר: אני רוצה לראות סטודנט שישלם עכשיו 27 אלף בשביל תעודת הוראה.

נח גרינפלד: ערכנו תכנית משותפת עם סמינר הקיבוצים.

נח גרינפלד: בסדר?

נח גרינפלד: למקצועות נדרשים פתחנו תכנית.

אלכס מילר: אני מברך על כך.

אלכס מילר: אני כן חושב שהיום ניתן למצוא דרך להכניס סטודנטים למסלולים שהם מסלולי הוראה.

אלכס מילר: יחד עם זאת צריך לבדוק את התחומים שהם תחומים הרבה יותר קשים ללמידה כמו לימודי הנדסה.

אלכס מילר: אנחנו רואים שבמקצועות אלה אין רצון גדול ללמוד לא באוניברסיטאות וגם לא במקומות אחרים ולכן צריך למצוא את הפתרונות.

אלכס מילר: כאן יש פתרונות, יש את המכללות להנדסה שרוצות לתת את זה, יש לכם מכללות להוראה שיכולות להיות שותפות – אתם צריכים לדחוף כדי שזה יצא לפועל.