ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 527, 2012-01-10 12:00

דוד רותם: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

דוד רותם: הנושא הראשון על סדר היום – תקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה) (תיקון), התשע"א-2011.

מורן פרוינד: סעיף 3(6) לתקנות האגרות בנושאים של אכיפת פסק בורר תיגבה אגרה בשיעור שנקוב בתוספת.

מורן פרוינד: המונח "אכיפת פסק בורר" היא מונח שאינו מתאים כיוון שאכיפה של פסק ברור בעצם מתבצעת באמצעות אישור של פסק בורר, וזה פטור מאגרה בהתאם לסעיף 20(20).

מורן פרוינד: אנחנו הצענו למחוק את המונח "אכיפת פסק בורר" ובמקומו להוסיף את המונח "ביטול פסק בוררות, לרבות בקשה לפי סעיף 24 לחוק הבוררות" שזה בקשות להשלמת פסק בורר, תיקון הפסק או החזרתו לבורר, וכל בקשה שבמסגרתה מתנגד בעל דין לפסק הבוררות מהטעם שהוא אינו פסק בוררות.

מורן פרוינד: התוספת הזו היא בעקבות ערעור אזרחי 633/75 מדינת ישראל נגד הלוי שבו נקבע שניתן להתנגד לפסק בוררות, שלא בדרך של הגשת בקשה לביטולו אלא על ידי הגשת בקשה שבמסגרתה ניטען שפסק הבוררות כלל אינו בגדר פסק בוררות.

מורן פרוינד: מוצע שגם בקשות כאלה תיגבה בגינן אגרה לפי תקנה 3.

תמי סלע: שזה בעצם היום בשלום – 600, במחוזי – 1,000.

מורן פרוינד: 1,085 ו-616 בשלום.

לירון בנית ששון: התיקון האמור התעורר בעקבות פסק דין שניתן בבית המשפט העליון באפריל 2010 על ידי השופט גרוניס - -

דוד רותם: זה תיקון מצוין, לא צריך לנמק אותו.

דוד רותם: כולם מבינים כמה הוא טוב.

לירון בנית ששון: אני אסביר ממש בקצרה: אותו פסק דין קבע שתביעה לפיצוי עונשין היא למעשה תביעה כספית שיש לשלם לפי תקנה 6 של תקנות האגרות, שזה אומר 2.5% מהסכום הנתבע.

לירון בנית ששון: בנסיבות אלה שאנחנו מבקשים להקל על משפחות של נפגעי טרור ונפגעי טרור, כאשר הם מגישים תביעה לפיצוי לדוגמה, שזה המונח השגור בדברי חקיקה, לא "פיצוי עונשי", כך שייקבע שבסכום שאינו עולה על 20 מיליון שקלים לכל תובע, תשולם אגרה מופחתת לפי פרט 3 או פרט 10 לתוספת.

לירון בנית ששון: כמו כן אנחנו מבקשים לקבוע שזה יחול על תביעות תלויות ועומדות בבית המשפט.

תמי סלע: זה, בעצם, כבר בהוראת המעבר.

דוד רותם: למה את מתכוונת?

דוד רותם: אם כבר יש תיקים שלא שולמה עליהם אגרה, אז זו תהיה האגרה.

תמי סלע: לא שולמה, לא גבו מהם אגרה.

לירון בנית ששון: לא גבו ולא יגבו, וכרגע אפשר יהיה להמשיך את הדיון בתיקים הללו.

לירון בנית ששון: כרגע התיקים נעצרו כי הנתבע טען ש - -

דוד רותם: בסדר גמור.

תמי סלע: נקרא את נוסח התקנה: "בתביעה בגין פעולת טרור או מעשה איבה לפיצוי לדוגמה שאינו עולה על 20 מיליון שקלים חדשים לכל תובע, תשולם אגרה לפי פרט 3 או 10 בתוספת" בעצם גם פה זו האגרה המופחתת של 600 או 1,080 שקלים, לפי העניין – "עלה סכום התביעה על 20 מיליון שקלים חדשים לכל תובע, תשולם האגרה לפי תקנה 6" – שזו האגרה של 2.5%, הרגילה, "בעד כל סכום הנתבע העולה על 20 מיליון שקלים חדשים".

מורן פרוינד: התיקון הבא הוא תיקון לתקנה 4 שעוסקת בהליכים שהחלו בלשכת ההוצאה לפועל.

מורן פרוינד: מדובר בהליכים לביצוע תביעה על סכום כתוב.

שלמה מולה: זה לא אגרות על הליכי ביניים, נכון?

קריאה: לא.

מורן פרוינד: התקנה עוסקת בעניינים שהחלו בלשכת ההוצאה לפועל.

מורן פרוינד: מדובר בהתנגדות לביצוע שטר, ותביעה על סכום קצוב.

מורן פרוינד: אנחנו מציעים שכאשר ההליכים האלה נידונים בבית משפט והמבקש מודיע שהוגשה יותר מהתנגדות אחת, תיגבה אגרה פעם אחת בלבד, בהתאם לנוסח שהצענו – "הודיע המבקש לבית המשפט כי התקבלה יותר מהתנגדות אחת בשל אותה בקשה לביצוע שטר, ישולם סכום האגרה כאמור פעם אחת".

תמי סלע: ואותו הדבר לגבי תביעה בסכום קצוב.

מורן פרוינד: כן.

מורן פרוינד: רק צריך לעשות פה איזושהי התאמה לגבי בתי דין לעבודה ובתי משפט לענייני משפחה.

תמי סלע: אבל זה לא בתקנות האגרות האלה.

מורן פרוינד: נכון.

מורן פרוינד: אז צריך לתקן גם את התקנות של בתי הדין - -

תמי סלע: אוקיי, ובתי המשפט למשפחה שזה כן על שולחננו- יש לכם נוסח שנוכל כבר עכשיו להוסיף?

מורן פרוינד: אני מציעה שנעשה את הזה באותו נוסח.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: למה צריך להכניס את העניין הזה?

תמי סלע: כי גם שם יש אותו סוג של מקרים, שמוגשת יותר מהתנגדות אחת.

שלמה מולה: מה קורה עכשיו?

שלמה מולה: אין?

מורן פרוינד: היום, כאשר מוגשת יותר מהתנגדות אחת לביצוע שטר, גובים אגרה יותר מפעם אחת.

מורן פרוינד: אנחנו מציעים שאם משלם האגרה מגיע לבית המשפט, ניתן יהיה לגבות את האגרה פעם אחת בלבד.

שלמה מולה: להיטיב עם האזרח.

שלמה מולה: זה טוב.

לירון בנית ששון: תקנה 5 קובעת הסדר מיוחד על תשלום אגרה בתביעות של נזקי גוף, כאשר האגרה היא בסכום קבוע שאינו תלוי בהערכת התובע את נזקיו.

לירון בנית ששון: בשלב הראשון הוא משלם סכום קטן של האגרה ועם ההתקדמות הוא משלם את יתרת הסכום.

לירון בנית ששון: בהתאם לסעיף 5א(ב) לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דכים במקרים בהם מוגשת בקשה לתשלום תכוף טרם הגשת התביעה העיקרית, יש להגיש אותה לבית משפט שלום.

לירון בנית ששון: לאור העובדה שישנם מקרים שבהם לאחר הגשת הבקשה לתשלום תכוף מוגשת תביעה עיקרית לבית משפט מחוזי, מוצע לקבוע כי מגיש ההליך יידרש להשלים את ההפרש בין סכום האגרה הקבוע בפרט 34, שזה בית משפט שלום – 668 שקלים, לזה הקבוע בפרט 35, שזה 1,138 שקלים, וככה גם תיווצר אחידות בין מי שמגיש את הבקשה לתשלום תכוף לפני הגשת התביעה העיקרית ובין מי שמגיש במועד.

תמי סלע: מה קורה היום במצבים כאלה?

מורן פרוינד: זה מה שקורה בפועל, היום, אבל זה לא מוסדר.

מורן פרוינד: אנחנו הולכים לקולא ולא מחייבים פעמיים בגין אגרה, אבל זה דורש הסדרה בתקנות.

תמי סלע: ויש פה תוספת, שיודיע על כך התובע וישלים – היא מקובלת?

דוד רותם: כן, כי התובע יודע שהוא שילם פעם אחת.

תמי סלע: אז אני אקרא את הנוסח:

תמי סלע: בסוף תקנה 5ב(1)- "הוגשה בקשה לתשלום תכוף לבית משפט השלום והוגשה לאחר מכן תביעה בשל אותה תאונה לבית המשפט המחוזי, יודיע על התובע וישלים את האגרה לסכום הנקוב בפרט 35 בתוספת הראשונה".

לירון בנית ששון: תקנה 19(4) לתקנות – בנוסח היום היא קובעת שרשות מקומית או פקיד סעד של רשות מקומית בהליך לפי חוק שירותי הסעד, יהיה פטור מתשלום אגרה.

לירון בנית ששון: אבל למעשה יש הליכים נוספים שמוגשים על ידי פקידי סעד מכוח חוקים אחרים, שהם לא פטורים מתשלום אגרה, ולכן אנחנו מציעים לקבוע משהו כללי יותר ולומר שפקיד סעד של רשות מקומית יהיה פטור מתשלום אגרה כאשר הוא מגיש לבית המשפט הליך מכוח תפקידו.

תמי סלע: והערנו שנעשה תיקון מקיף לכל החקיקה – שביקש להחליף את המינוח "פקיד סעד" במינוח "עובד סוציאלי"- מכוח חוק מסוים.

תמי סלע: אז גם כאן צריך לעשות את אותה התאמה, ולכן הנוסח צריך להיות "...

תמי סלע: עובד סוציאלי של רשות מקומית כשהוא מביא הליך מכוח תפקידו".

תמי סלע: זה ל-4.

תמי סלע: לפסקה 6 יש לנו עוד תיקון שבעצם חוזר אחר כך גם בתקנות בית משפט לענייני משפחה, ובתקנות האגרות של הרשם לענייני ירושה.

לירון בנית ששון: את התיקון המוצע יזמו גורמים בצה"ל, בעקבות מלחמת לבנון השניה.

לירון בנית ששון: היו מקרים שהתקנות לא נתנו להם מענה.

לירון בנית ששון: אחד המקרים – מה שאנחנו רואים שהתקנה מונה את רשימת בני המשפחה שפטורים מאגרה בקשר לכל הליך שנוגע לפטירתו של אותו חייל או מי שהיה בשירות צבאי, ונפקד משם מקומו של אחיו של הנפטר.

לירון בנית ששון: היו מקרים כאלה שזה היה האדם היחיד שהיה במשפחה של אותו אדם, ולכן צריך להוסיף גם את האח.

לירון בנית ששון: לגבי פסקה 6(א) שאנחנו מבקשים להוסיף, אז גם – דובר במקרים קשים שהיו חיילים שנפצעו באופן קשה, מה שגרם להם שהם לא היו כשירים לקבל החלטות, ולכן אנחנו מבקשים לפטור את בני המשפחה שמגישים בקשה למינוי אפוטרופוס לגבי אותו חייל.

תמי סלע: נקרא את הנוסח המתוקן – "בן זוגו, ילדו, אביו, אימו או אחיו של אדם שנפטר בנסיבות כמפורט להלן בקשר לכל הליך הנוגע להצהרת מוות של אותו נפטר, לעזבונו של הנפטר, או למתן צו ירושה בקשר אליו, לאפוטרופסות או להחזקת ילדים עקב הפטירה, או לערעור על החלטה בהליך כאמור.

תמי סלע: ..." ופה יש תיקוני נוסח – "...(ב) נפטר בשירות צבאי כמשמעותו בסעיף 14(ב) לחוק חיילים משוחררים או בשירות מילואים כהגדרתו בחוק שירות מילואים, או חייל שנספה במערכה כהגדרתו בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה", ו-6(א) זה המקבילה בקשר לאדם שנפגע.

תמי סלע: "...

תמי סלע: בקשר לכל הליך הנוגע למינוי אפוטרופוס לנפגע מחמת אותה פגיעה או לערעור על החלטה בהליך כאמור".

תמי סלע: פסקה 9 – מוחקים אותה, ואז נגיע לתקנה 20 שמחליפה אותה.

תמי סלע: פה הפטור ניתן לבעל דין והוחלף בפטור להליך עצמו.

תמי סלע: כל ההליכים בעניין חוק למניעת אלימות במשפחה והחוק למניעת הטרדה מאיימת, אז פה זה נמחק אבל אחר כך נראה מה - -

שלמה מולה: מבחינת הבוררות, הגישור והתוצאות וכן הלאה, והליכים שמסתיימים בסופו של דבר, עד הסוף – הם משלמים אותה אגרה?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: זה רק החצי הראשון.

דוד רותם: יש תרגיל שעורכי דין מכירים - גם אם הגעת להסדר פשרה, אתה מבקש מהשופט להעביר הליך לגישור, ואז באים למגשר ואומרים לו – זה ההסכם שלנו, תאשר אותו, חוזרים לבית המשפט, מקבלים פסק דין, ואז אתה מקבל את כל האגרה חזרה.

דוד רותם: אם התיק נגמר בגישור אתה מקבל את כל האגרה חזרה.

תמי סלע: אני חושבת שהתיקון הקודם לתקנות יצרו אחידות במובן הזה שגם העברה לבוררות וגם סיום בדרך של פשרה - החזר האגרה הוא אחיד.

תמי סלע: זה בא במקום הקומבינות האלה שהיו עושים, כי בהתחלה זה היה כדי לעודד את מוסד הגישור, ואחר כך עשו האחדה לעניין החזר האגרה, וסיום ההליך בכל דרך של הסכמה.

תמי סלע: היום, בתקנות החדשות זה כבר תוקן.

לירון בנית ששון: אנחנו מבקשים רק להבהיר שיהיה מובן שזה בקשה לאישור פסק בוררות שפטורה ולא בקשה למתן תוקף של פסק בוררות, כי זה המונח שמופיע בחוק הבוררות.

תמי סלע: ב פסקה 24 זה תיקון כרגע שנובע מזה שהערעור שהיה פעם בבית המשפט העליון על החלטת לשכת עורכי הדין, הפך להיות עתירה, אבל מתעוררת פה שאלה שגם התעוררה בפסיקה והיא בסימן שאלה, האם בכלל יש הצדקה לפטור הזה ולמה בעצם הוא מוצדק.

דוד רותם: כל פטור מוצדק.

דוד רותם: זה שהפסיקה שואלת שאלות למה – אנחנו מחליטים בסוף.

תמי סלע: אבל אז מתעוררת שאלה למה דווקא לעורכי דין ולא לכל בעלי המקצוע שיש להם גם עתירות בנושאים של הסדרת עיסוק שהם כן משלמים אגרה.

דוד רותם: שהם יפנו למשרד המשפטים והוא יתקן גם להם.

לירון בנית ששון: לגבי תקנה 20 (31)- למעשה מחקנו את 19(9) כי היא היתה מצומצמת יותר והיא בעצם ביקשה לתת פטור רק למי שמגיש בקשה למתן צו הגנה, או בקשה למניעת הטרדה מאיימת.

לירון בנית ששון: אנחנו מבקשים להרחיב ולהתאים לנוסח שקיים כבר בתקנות בתי המשפט לענייני משפחה (אגרות) ולקבוע שכל מי שמגיש תובענה לפי חוק זה, זאת אף מגיש הבקשה ערעור על החלטת בית המשפט יהיה פטור מאגרה.

לירון בנית ששון: המצב הקיים היום הוא רק מי שמגיש בקשה למתן צו הגנה לפי סעיף 3 לחוק למניעת אלימות במשפחה או בקשה לצו למניעת הטרדה מאיימת, לא משלם.

לירון בנית ששון: אנחנו מבקשים להרחיב ולומר שכל מי שמגיש תובענה, כלומר, גם אם אחר כך מוגש ערעור על ידי בן הזוג, לדוגמה - אם זו אישה שנפגעה, ואחר כך בן הזוג רוצה לערער על ההחלטה, שגם הוא יהיה פטור מתשלום האגרה, ולא רק מי שהגיש את הבקשה.

שלמה מולה: זה בניגוד למה שהיה בדיון הקודם, לדעתי.

שלמה מולה: בפעם הקודמת קיימנו דיון על ערעורים שאתם דחיתם אותם, העברתם אותם למקומות אחרים, ורציתם שישלמו אגרה.

מורן פרוינד: מדובר בהליכים שונים.

תמי סלע: היתה פה הערה שקיבלתי, האם ברור שהפטור הזה חל גם על בקשות במסגרת ההליך - -

גלי עציון: בקשות זמניות.

גלי עציון: זה השלב הראשון - כשפותחים את ההליכים האלה הם נפתחים בסעד זמני.

גלי עציון: צריך להיות ברור שגם השלב הראשוני הזה הוא ללא אגרה.

גלי עציון: הוא השלב הכי קריטי.

דוד רותם: זה כתוב בתקנה 22.

תמי סלע: אבל אני חושבת שבגלל ההגדרה של תובענה, שהיא כוללת גם בקשות – אין כבר בעיה בעניין הזה.

תמי סלע: באמת, הנוסח הזה הוא זהה בדיוק לנוסח של הפטור בתקנות בית משפט לענייני משפחה.

תמי סלע: אבל ההגדרה של תובענה כוללת גם בקשה.

תמי סלע: יש לנו תיקון נוסף בתוספת, כמה תיקונים.

תמי סלע: קודם – 5(א).

מורן פרוינד: מוצע להוסיף פריט 5(א) אחרי פריט 5 לתוספת, שעניינו בקשת רשות ערעור, להלן – בר"ע, ובגינו תיגבה בשקלים חדשים בסכום של 400 שקלים.

שלמה מולה: מה נהוג היום?

לירון בנית ששון: לפני כן לא היתה מוסדרת בקשת רשות ערעור לבית משפט.

לירון בנית ששון: זה בגלל שבהוצאה לפועל - - -

תמי סלע: לא היתה בבית משפט שלום בקשה לרשות ערעור והיום, על הליכי הוצאה לפועל זה בקשת רשות ערעור ולא ערעור.

שלמה מולה: זאת אומרת, עד היום לא היה.

יחזקאל סיבק: אז אם ככה, רק הערה אחת:

יחזקאל סיבק: צריך לקחת בחשבון שלפי חוק הוצאה לפועל רשם הוצאה לפועל מוסמך לתת רשות ערעור בגוף ההחלטה.

יחזקאל סיבק: כלומר, יכול להיות שאותו הליך בדיוק, הבר"ע שדנים בה כערעור או הערעור עצמו מסווגים כאן בשני תעריפים.

דוד רותם: לא.

יחזקאל סיבק: אז אם זה ערעור על החלטת רשם, הבר"ע והערעור צריכים להיות אולי בתעריף זהה.

דוד רותם: אם הרשם נותן את רשות הערעור בתוך החלטה שלו, אין אגרה בכלל.

יחזקאל סיבק: לא, יש.

יחזקאל סיבק: יש בפריט 6.

דוד רותם: על הבר"ע אין לך אגרה.

יחזקאל סיבק: נכון.

דוד רותם: הגשת ערעור – יש אגרה.

דוד רותם: אבל זה גם היה עד היום.

יחזקאל סיבק: בקשת רשות ערעור הופכת לערעור.

יחזקאל סיבק: אם הכוונה היא בתעריף, מה שאני קורא בכותרת גדולה - ערעורי הוצאה לפועל, שיכולים להופיע באחת משתי צורות: או כבר"ע, או כערעור, אז התעריף, מה שאני אומר, צריך להיות זהה, כי מה שקורה – אם אני הגשתי את אותה החלטה שקיבלתי רשות ערעור עליה, אני נמצא בפריט 6, ואם אני לא קיבלתי רשות ערעור אני נמצא בפריט 5.

יחזקאל סיבק: אני לא חושב שלזה הכוונה.

יחזקאל סיבק: אתה לא משלם גם אגרת בר"ע וגם אגרת - -

דוד רותם: לא, אתה רק משלים.

דוד רותם: אם אתה שילמת אגרת בר"ע והחליטו שהבר"ע תישמע כערעור, או שהיא התקבלה, אז אתה רק משלים את האגרה.

דוד רותם: ככה נוהגים בפועל.

יחזקאל סיבק: אני משלם בבר"ע רק אגרת בר"ע.

דוד רותם: תלוי באיזה שלב.

יחזקאל סיבק: בבר"ע הוצל"פ אני משלם רק אגרת בר"ע, גם כאשר היא הופכת לערעור.

יחזקאל סיבק: דנים בה כערעור - -

דוד רותם: לא, בוא נגיד שלא ידונו בה כערעור אלא דנים בה כבר"ע, ונותנים לך רשות ערעור.

דוד רותם: אז אתה אחר כך מגיש ערעור ודן בנפרד, ואז משלם את ההפרש.

יחזקאל סיבק: כן, אבל הפרקטיקה היא בדרך כלל שהבר"עות האלה נדונות כערעור במעמד הבר"ע, ולא באמת עובדים בשני שלבים כמו שהיה פעם.

תמי סלע: השאלה אם לא רוצים באמת אולי להבהיר שזו בקשת רשות ערעור על החלטה של ראש ההוצאה לפועל.

תמי סלע: ואז אני לא יוצרת הבדל בהליכים של השלמה אגרה או טענות - -

יחזקאל סיבק: רק צריכים להתייחס לדבר אחד – אם יש אבחנה בין האגרה בערעור על החלטת ערעור על אחד מארבעת הנושאים השיפוטיים של רשם הוצאה לפועל, - - וכו', לבין החלטה שהיא החלטה אחרת שניתנה רשות ערעור לגביה.

מורן פרוינד: אנחנו נבדוק איך זה מוגדר בחוק ההוצאה לפועל, איך הליכים האלה מוגדרים.

לירון בנית ששון: יש מקרים בהם גובה העיצום הכספי הוא נמוך בצורה משמעותית מגובה האגרה שמוטלת בגין הגשת ערעור ולכן אין בזה היגיון ולכן אנחנו מציעים לקבוע שכאשר סכום העיצום הכספי הוא נמוך מ-1000 שקלים זה יעמוד על מחצית סכום העיצום הכספי - -

דוד רותם: רבע.

לירון בנית ששון: ההצעה של הוועדה היתה שנעמיד את זה על רבע, ולא פחות מ-50 שקלים, ואנחנו מקבלים את הצעת הוועדה.

דוד רותם: אז תשאירו את זה על רבע ו-50.

שלמה מולה: מה זה רבע ו-50?

דוד רותם: אם הטילו עליך עיצום כספי מנהלי ואתה רוצה לערער על זה, אז תשלם רבע מהעיצום הכספי כאגרה.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: זה יותר מדי.

שלמה מולה: רבע זה הרבה.

תמי סלע: במחשבה נוספת – אני לא יודעת מה הסכומים של העיצומים הכספיים הקיימים, אבל בהנחה שאפשר להטיל גם 2,000 שקלים, למשל – אז ב-2,000 שקלים אנחנו עדיים חוזרים לאגרה הרגילה של הערעור שתהיה מעל 1,000 שקלים.

לירון בנית ששון: 616.

תמי סלע: אוקיי, אז זה מתקרב לרבע.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: למה לא להפחית את זה?

דוד רותם: בינינו?

דוד רותם: בעיצום כספי אני הייתי מטיל אגרה יותר גבוהה.

שלמה מולה: למה?

דוד רותם: כי אני לא רוצה שאנשים יערערו על העיצום הכספי.

שלמה מולה: למה זה קשור?

שלמה מולה: אתה רוצה למנוע מאנשים להגיש ערעור?

דוד רותם: כן.

שלמה מולה: למה?

דוד רותם: כי עיצום כספי, אתה יכול – במקום לשלם את העיצום הכספי להישפט.

דוד רותם: אתה יכול להגיד – אני לא רוצה לשלם את העיצום הכספי.

דוד רותם: אל תערער עליו, לך לבית משפט ותחטוף קנס.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: באמת.

שלמה מולה: זה לא איזה מיליונים.

גלי עציון: לא כולם זה הליך של ברירת משפט.

דוד רותם: בעיצום כספי זה תמיד ברירת משפט.

לירון בנית ששון: לפי חוק הטייס, שעשינו - - זה לא.

שלמה מולה: מה אתן אומרות, זה נראה לכן סביר?

לירון בנית ששון: כן.

לירון בנית ששון: אני חשבתי שסביר להעמיד את זה על מחצית מסכום העיצום וכאן מוצע להנמיך את זה לרבע.

תמי סלע: זה באמת עדיין סכום לא מבוטל.

תמי סלע: עיצום כספי מוטל הרי על ידי גורם מנהלי.

לירון בנית ששון: לעניין ההערה של היועצת המשפטית לגבי תקנה 20(24) עם לשכת עורכי הדין – אני אשמח אם נוכל כן לבדוק עד הדיון הבא מה היה הרציונאל כדי להוציא את התיק - -

דוד רותם: אני מאשר בעוד דקה את התקנות האלה, איזה דיון?

קריאות: - - -

דוד רותם: אני בכוונה קבעתי את הדיון היום כדי לגמור את זה.

דוד רותם: יש לנו עוד שתי תקנות שלהם.

דוד רותם: אז אנחנו נשמור אחת מהתקנות האלה כדי שהם יבואו עם כל התיקונים, לתקן את זה.

שלמה מולה: אבל אם אומרים לך שרוצים לבדוק?

דוד רותם: כי אני רוצה לאשר את יתר התקנות.

שלמה מולה: אז תאשר את הסעיף הזה.

דוד רותם: אתם רוצים את 24 להשאיר?

לירון בנית ששון: אז כן.

לירון בנית ששון: אנחנו מסכימים למה שהצעתם לגבי הרבע ולא פחות מ-50 שקלים.

תמי סלע: השאלה אם לא כדאי שזה יחול גם על עיצומים כספיים בסכומים קצת יותר גבוהים.

תמי סלע: זאת אומרת, כשהעיצום נמוך מ-2,000 שקלים, כי אם יטילו 1,500 אז יוצא שאני משלמת 600, כלומר, היחס לא נשמר.

תמי סלע: אם אני הולכת על 2,000 אז מעבר לזה, כבר באמת זה קרוב לרבע גם ככה.

תמי סלע: בקיצור – זה נכון גם לסכומים קצת יותר גבוהים מ-1,000 אבל עדיין יותר נמוכים מ-2,000.

דוד רותם: בסדר, אז – כשסכום העיצום שהוטל נמוך מ-2,000.

שלמה מולה: אני רוצה להבין עכשיו – אם, עכשיו יש 1,000 שקל, זאת אומרת, אני משלם רבע – אני הולך הביתה עם 750 שקל, זו המשמעות.

שלמה מולה: או שאתם מורידים את זה ל-50 שקל, רבע.

שלמה מולה: זה 250.

שלמה מולה: נו, באמת.

שלמה מולה: זו אגרה גבוהה.

שלמה מולה: על 1,000 שקל אתה רוצה 250 שקל?

שלמה מולה: נו, באמת.

שלמה מולה: איזה היגיון יש בזה?

לירון בנית ששון: אני לא בטוחה שכדאי להעלות את זה ל-2,000 שקלים כי למעשה זה מעלה שאלה רוחבית, למה, למעשה, שלא נפחית אם כך, כל תביעה הרי יכול להיות שאדם יגיש תביעה בסכום של 2,000 שקלים ואז הוא רוצה להגיש ערעור.

לירון בנית ששון: תמיד יכול להיות משהו שהוא בשווי של 2,00 שקלים שאז זה יעורר את אותה שאלת יחס, לאו דווקא בהקשר של עיצום כספי.

קריאות: - - -

לירון בנית ששון: אני רוצה לבדוק את זה כי היתה סיבה שעמדנו על 1,000 שקלים.

לירון בנית ששון: היועץ המשפטי של ועדת הכלכלה בשיתוף עם האוצר ועם הנהלת בתי המשפט החליטו על הסכום הזה של 1,000 שקלים.

לירון בנית ששון: אני רוצה לבדוק את זה כדי לחשוב אם יש מקום להעלות את הסכום.

דוד רותם: אז אני אאשר את כל התקנות למעט סעיף 20(24) ובתוספת – למעט סעיף 6(א).

תמי סלע: יש גם מחיקה של בית משפט מחוזי בתוספת, הסעיפים שמדברים על בר"ע וערעור על החלטת ראש ההוצאה לפועל שפשוט עברו לשלום והוספנו שם.

תמי סלע: אז זו המחיקה.

דוד רותם: אוקיי.

דוד רותם: ועניין הרבע – הם יבדקו.

תמי סלע: יש הוראת מעבר שלא נמצאת בנוסח המשולב, והיא מתייחסת לתביעות התלויות ועומדות לפיצויי עונשין של נפגעי טרור: "תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן, ותקנה 2 תחול אף על תביעות התלויות ועומדות בבתי המשפט".

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: בעד אישור התקנות – פה אחד

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: 3.

דוד רותם: תקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה) (תיקון), התשע"א-2011

דוד רותם: נעבור לסט הבא של התקנות - תקנות בית המשפט לענייני משפחה (אגרות) (תיקון), התשע"א-2011 ותקנות הירושה.

תמי סלע: התיקון הוא מקביל לתיקון שכבר הוסדר לנו בעניין הליכים שנוגעים להצהרת מוות, עיזבון, אפוטרופסות או החזקת ילדים עקב פטירה של חייל, או של איש שירות מילואים, או עקב פגיעה שהוא נפגע בה.

תמי סלע: כשמגישים בקשה לאפוטרופסות - אז גם פה, אותם תיקונים נעשים בהתאמה, וגם בתקנות הירושה, אגרות הרשם לענייני ירושה, שם גם מוסיפים את האח לרשימת קרובי המשפחה שיכולים להגיש את הבקשה, שם – זה לצו ירושה.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: ושם יש פטור.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: בעד אישור התקנות – פה אחד

דוד רותם: תודה, פה אחד.

דוד רותם: תודה.

דורית ואג: מדובר גם על בית המשפט לענייני משפחה וגם רשם לענייני ירושה.

גלי עציון: אני מבקשת להעיר – לבקש משהו.

גלי עציון: יש בעיה כבר הרבה זמן והיתה עתירה לבג"ץ בנושא תקנות בתי משפט לענייני משפחה, על הפערים באגרות בין בתי משפט למשפחה ובין בתי המשפט הכלליים.

גלי עציון: אני רוצה לבקש מהוועדה הנכבדה לדון בעניין ולבחון את הנושא.

דוד רותם: הוועדה לא יכולה לדון בתקנות אלא אם כן משרד המשפטים יביא אותן.

דוד רותם: אין לנו סמכות להתקין תקנות, רק לאשר אותן.

דוד רותם: יש דוח, והיא יכולה לדון, למשל, בדוח של משרד המשפטים, של ועדה שקמה בעקבות עתירה, ואני אשמח להעביר לכבוד היושב ראש ולמי שמעוניין את הדוח - למה שר המשפטים לא מיישם את ה - -

דוד רותם: אני לא מנהל דיונים שאין בהם תכלית.

גלי עציון: יש בהם תכלית גדולה מאד.

אברהם מיכאלי: נביא איזה הצעה לסדר - -

דורית ואג: היום זה חריג.

דורית ואג: הצעות לסדר זה בימי חמישי.

דוד רותם: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.