ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 519, 2011-12-20 10:30

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, נפתח את ישיבת ועדת החינוך, תאריך 20.12.2011, כ"ד בכסלו תשע"ב.

אלכס מילר: הנושא – ביטול נקודות הבונוס במקצוע השפה הערבית, ביוזמת חבר הכנסת אחמד טיבי.

אלכס מילר: פרוטוקול 519.

אלכס מילר: נתחיל מכך שחבר הכנסת טיבי פנה אלי עם העניין, אני גם שמעתי פרסומים בכלי התקשורת השונים על הסוגיה הזאת.

אלכס מילר: אנחנו מדברים כמובן על דבר שהוא דבר שמחזק, מחזק את תלמידי ישראל, בכך שיש להם מוטיבציה, Over מוטיבציה, בכל מה שקשור ללימודי שפה, אם זה במגזר הערבי או אם זה במגזר היהודי, כמובן, כל מי שרוצה ללכת ולפתח שפה נוספת לעצמו.

אלכס מילר: אני גם חושב שכל ה"מסחרה" שהיתה בחודשים האחרונים, סביב העניין הזה של בונוסים, היה לנו גם ישיבה בוועדת המדע, ועדה משותפת עם ועדת החינוך, בכל מה שקשור למקצועות הטכנולוגיים.

אלכס מילר: רבותיי, אני חושב שהגיע הזמן שתסדרו את כל הסיפור הזה.

אלכס מילר: לא יכול להיות שאנחנו מתכנסים כאן מדי חודש לסוגיות שונות ובסופו של דבר המטרה של כולם היא אותה מטרה, זה לעודד אנשים ללמוד בצורה הכי מקצועית שאפשר ואם יש להם בונוס בכך שהם לומדים דבר כזה או אחר, להיכנס לאקדמיה, שאנחנו גם יודעים שבמקביל למדעים המדויקים, יש רצון וחשיבות לחיזוק מדעי הרוח, בכך גם חשוב לחזק גם את התחום הזה.

אלכס מילר: היה לנו איזה שהוא שיח גם לפני, שמענו כל מיני הצהרות, גם עם משרד החינוך, על ההקפאה לתקופה קצרה.

אלכס מילר: אני רוצה לשמוע הבהרות היום מה קורה מבחינת אותם החודשים הקרובים בכל התחום הזה.

אלכס מילר: אנחנו לא ניתן לתלמידים להיות במצב של חוסר ודאות, חד-משמעית.

אלכס מילר: אם יש איזו שהיא החלטה, ההחלטה צריכה להיות קבועה, שבעצם תבהיר לתלמידים מה הם הולכים ללמוד ואיך הם נבחנים ומה עתידם וכמובן שמבחינתי, יש חשיבות רבה גם שבשאר המקצועות, יהיו גם הבהרות מסודרות, אנחנו ביקשנו גם להבהיר בכל מה שקשור למדעים המדויקים לוועדת החינוך ואני מאמין שגם בעתיד אנחנו נעשה ישיבה נפרדת על כל מה שקורה מבחינת תנאי קבלה במוסדות להשכלה גבוהה, אם זה המנגנון החדש שקשור לפסיכומטרי או אם זה בונוסים ואם זה כל אותן תוכניות שבנו לאחרונה ושצריך לראות איך הדברים עובדים בפועל.

אלכס מילר: כי התחושה הכללית, מכלל הסטודנטים שנמצאים באיזה שהוא מצב של חוסר ודאות.

אלכס מילר: איך הם מתקבלים, מה הם צריכים, במה הם נבחנים, מה הם לומדים.

אלכס מילר: אל תשכחו שלבטל משהו שנלמד על-ידי אותם תלמידים במשך שנים, זה דבר שפשוט יכול לפגוע בצורה חסרת תקדים בעתידו של אותו תלמיד.

אלכס מילר: אני אתן לחבר הכנסת טיבי, כיוזם הדיון, לפתוח.

אלכס מילר: אנחנו נעבור לכל הגורמים הרלוונטיים וכמובן חברי הכנסת, אחרי התשובות שאנחנו נקבל, יוכלו להתייחס וכך אנחנו גם נסכם את הדיון בסוף עם החלטות כאלו ואחרות, במידה ויהיה צורך.

אחמד טיבי: אני רק יכול, אדוני, לדעת מי נמצא כאן, כנציגי משרד החינוך?

אלכס מילר: אני רואה שיש פה המועצה להשכלה גבוהה, משרד החינוך נמצא כאן, צה"ל אני רואה כאן, כל מי שצריך.

אחמד טיבי: לא, לא שאלתי על צה"ל, שאלתי על משרד החינוך.

אחמד טיבי: תכף נראה איך זה קשור.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, התבשרנו לאחרונה, שהמועצה להשכלה גבוהה החליטה לבטל את הבונוס שמוענק לבוגרי תיכון שלומדים בחמש יחידות ערבית.

אחמד טיבי: לא צריך להרבות את הדיבור על החשיבות של הבונוס, על החשיבות של לימוד השפה הערבית, אל"ף, לאלה שזו שפת אמם, שמטבע הדברים, רוצים לנצל את הבונוס הזה שהיה קיים.

אחמד טיבי: אגב, אני גם לא מבין מה הרקע, מה המניעים להמלצה לביטול, להחלטה הזאת, תכף נשמע מאלו שקיבלו את ההחלטה.

אחמד טיבי: אחת מהסיבות לפער הגדול בין יהודים וערבים, זה הכחשת האחר, אי-הכרת האחר ולכן שפה היא כלי, היא תרבות, היא הוויה, היא דרך חיים, היא שמחות, היא עצבות, היא חששות, היא פראנויות, הכל, כך אתה יכול להכיר את האחר.

אחמד טיבי: והיחס אל השפה הערבית, במערכת, מתבטא בהחלטה הזאת של ביטול הבונוס.

אחמד טיבי: הוא מתבטא בהצעות חוק שבאות לבטל את מעמד השפה הערבית כשפה רשמית במדינת ישראל.

אחמד טיבי: יש תחרות בין כמה וכמה חברי כנסת על ביטול המעמד של השפה הערבית ונשלח כאן מסר של לא רוצים להכיר בכם, לא רוצים להכיר אתכם.

אחמד טיבי: אבל, עצם הנושא הפדגוגי, מי שלומד חמש יחידות, עד עכשיו קיבל בונוס, כדי לעזור או לדחוף אותו קדימה באפשרות של קבלה לאוניברסיטה.

אחמד טיבי: הדבר הזה מתבטל ולכן הוא פוגע בסיכוייהם של קבוצה מסוימת של תלמידים שלומדים חמש יחידות, לרוב מדובר בתלמידים ערבים, להתקבל לאוניברסיטה, בהשוואה למה שהיה קיים עד כה.

אחמד טיבי: לכן אני יזמתי את הדיון, פניתי אליך, אדוני היושב ראש, כדי לפעול לבטל את הביטול.

אחמד טיבי: שר החינוך הודיע לי שהוא הורה להקפיא את ההחלטה הזאת.

אחמד טיבי: אני רוצה לשמוע האם יצאה הוראה אופרטיבית, לכמה זמן, האם ההקפאה היא לכמה שבועות, וכדומה.

אחמד טיבי: תודה רבה לך, אדוני.

אלכס מילר: תודה, אדוני.

אלכס מילר: ההחלטה של מי זה, של האוניברסיטאות או של מי?

אחמד טיבי: מי אשם?

אחמד טיבי: מי שביטל, שירים את היד.

אלכס מילר: זה ועד ראשי האוניברסיטאות.

אלכס מילר: בבקשה.

דבורה מרגוליס: אני ראש מינהל ור"ה.

דבורה מרגוליס: לצערי, פרופ' פאול פייגין, שהוא סגן משנה בכיר לנשיא הטכניון והרקטור ויושב ראש הצוות למדיניות קבלה.

אחמד טיבי: הוא משנה או סגן משנה בכיר?

אלכס מילר: יש הרבה תפקידים.

דבורה מרגוליס: משנה בכיר לנשיא הטכניון והרקטור ולענייננו, יושב ראש הצוות הבין אוניברסיטאי למדיניות קבלה, הוא הדמות הבכירה והוא גם איש המקצוע הרלוונטי לעניין, נמצא בחו"ל וביקש ממני להחליף אותו כאן, בנושא הזה.

דבורה מרגוליס: אז אני רוצה קודם כל להרגיע את כולם, לא בוטל שום דבר.

דבורה מרגוליס: לא בוטל ולא שונה וגם בתקופה הקרובה גם לא ישתנה.

אלכס מילר: מה זה התקופה הקרובה?

דבורה מרגוליס: זה בחודשים הקרובים לפחות, אם לא יותר מזה.

דבורה מרגוליס: מייד אני אגיד את סדר הדברים.

אלכס מילר: זאת אומרת, מבחינת ור"ה, בשנה האקדמית הנוכחית, לא יהיה שום שינוי?

דבורה מרגוליס: שום שינוי.

אלכס מילר: ומה קורה, מה מבחינת המדיניות לשנה הבאה, למול משרד החינוך, למול השכנוע של התלמידים ללכת ללמוד חמש יחידות?

דבורה מרגוליס: בדיוק לזה אני רוצה להתייחס.

דבורה מרגוליס: אז רק פשוט לסדר את הדברים ואת התהליכים המדויקים.

דבורה מרגוליס: ב- 27 לאוקטובר, התכנסה, נתחיל אפילו לפני.

דבורה מרגוליס: בשנה וחצי האחרונות, פרופ' פייגין בתפקידו כראש הצוות למדיניות קבלה, קיבל פניות מדיקני הפקולטות למדעי החיים ולמדעי הטבע, שמלינים על העובדה שמגיעים סטודנטים עם רמת ידע מאוד מאוד נמוכה בתחום המדעי והפנייה הראשונה היתה מהם, מאותם דיקנים, מה שמחייב את האוניברסיטאות להשקיע מאמצים מרובים, גם כלכליים וגם מבחינת הזמן, להביא את הסטודנט למצב שהוא יכול להתחיל ללמוד תואר ראשון בתחומים המדעיים האלה.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: מה הבונוס?

דבורה מרגוליס: לאור הפניות האלה,הוחלט לעשות איזה שהיא בדיקה מחדש ואיזה שהוא שינוי.

דבורה מרגוליס: משרד החינוך היה מעורב בשינוי הזה מלכתחילה, ד"ר צבי צמרת, ד"ר שמשון שושני, גם השר באופן אישי היה מעורב בתהליך והוחלט לעשות איזו שהיא רפורמה בבונוסים, מתוך המחשבה שמנסים לנבא את ההצלחה של הסטודנט בלימודים, על בסיס הידע הראשוני שאתו הוא יגיע לאוניברסיטה.

אלכס מילר: מצוין.

דבורה מרגוליס: ולכן, רשימת המקצועות הראשוניים שנקבעה שתקבל בונוס מוגבר, רק עוד הערה בסוגריים, היום יש 115 מקצועות שמקבלים בונוס לבגרות, מי שעושה בהם חמש יחידות לימוד.

דבורה מרגוליס: הכוונה היתה לקחת מתוך ה- 115 האלה, מספר מקצועות שייקראו מקצועות ליבה ולתת להם תוספת של אחוזים נוספים.

אלכס מילר: תני לי כרגע במספרים.

אלכס מילר: מה הבונוס על חמש יחידות ללימודי ערבית, כרגע.

אלכס מילר: מה שהיה.

דבורה מרגוליס: כרגע, מקבלים 20% תוספת לבונוס ללימודי ערבית, הדבר הזה לא משתנה.

אלכס מילר: לא ישתנה?

דבורה מרגוליס: לא ישתנה.

אלכס מילר: זאת אומרת אתם, מבחינת המדיניות, מתוך אותם 115 מקצועות, אתם הולכים לבחור ולהוסיף ל- 20%?

אלכס מילר: זאת אומרת, לא הולך להיות שום שינוי?

אלכס מילר: 20% יקבלו גם אם יהיה איזה שהוא שינוי?

דבורה מרגוליס: 20% יקבלו, עוד פעם, לאחר שכל תהליכי הבדיקה והלימוד.

דבורה מרגוליס: .

אלכס מילר: יש מצב שאתם הולכים להוציא לגמרי את הבונוס?

דבורה מרגוליס: לא.

אלכס מילר: או שבסך-הכל אתם מדברים על התוספת הנוספת.

אלכס מילר: כי כשנשמע ביטול, ביטול שמבטלים את ה- 20%.

אלכס מילר: כשנשמעת תוספת, אז תוספת זה יכול להיות 25%, אז יכול להיות שאנחנו נמליץ על זה שצריך להיות בסוגיות מסוימות, תוספת.

אלכס מילר: אבל ביטול זה מול תוספת זה שני דברים שונים.

דבורה מרגוליס: אז אני עוד פעם מבהירה.

דבורה מרגוליס: יינתן בונוס מוגבר, לאותם מקצועות ליבה שאותם רוצים להביא לרמה מקסימאלית של ידע עבור הסטודנטים שנכנסים לאוניברסיטאות, להם יינתן בונוס מוגבר של 25%, כלומר תהיה תוספת לאותם מקצועות.

דבורה מרגוליס: המקצועות שעליהם דובר, הליבה הבסיסית ביותר – מתמטיקה, כימיה, ביולוגיה ופיסיקה, כמקצועות מדעיים, אנגלית, היסטוריה, תנ"ך וספרות.

דבורה מרגוליס: אלה המקצועות.

דבורה מרגוליס: בליבה.

אלכס מילר: אז למה לא התעסקתם בשפה זרה שנייה?

דבורה מרגוליס: אלה מקצועות הליבה.

דבורה מרגוליס: שוב, אני אומרת, הקריטריון היה לא מה, זאת אומרת, המצב לא המצב בתיכון, אלא מה לנבא את הצלחתו של התלמיד להתמודד עם חומר אוניברסיטאי.

אלכס מילר: מה עכשיו קורה?

דבורה מרגוליס: עכשיו ככה.

דבורה מרגוליס: ב- 27 לאוקטובר, מליאת ור"ה הסמיכה את הצוות הבין אוניברסיטאי למדיניות קבלה לדון בנושא ולקבל החלטות במידה ויהיה צריך.

דבורה מרגוליס: ב- 3 לנובמבר, התקיימה ישיבה של הצוות הבין אוניברסיטאי.

דבורה מרגוליס: בישיבה הזאת השתתפו נציגי משרד החינוך, ד"ר שמשון שושני, המנכ"ל היוצא, וגב' דלית שטאובר המנכ"לית הנכנסת, והם העלו למעשה שתי בקשות – להוסיף לרשימה את מקצוע האזרחות ואת החינוך הטכנולוגי, מה שנקרא, שכולל בתוכו שלושה מקצועות – אלקטרוניקה, מדעי המחשב ומשהו שנקרא בקרת מכונות, שהוא רחב, נותן איזה שהיא תשתית נוספת של ידע.

דבורה מרגוליס: בישיבה הזאת, ב- 3 לנובמבר, הוחלט למעשה שכל הנושא עובר לדיון מעמיק ומקצועי בתוך המוסדות האוניברסיטאיים ברמת דיקנים ורקטורים והדיון הזה אמור להסתיים עד סוף השנה האזרחית.

דבורה מרגוליס: בשבוע הבא, ב- 26 לחודש, תתקיים ישיבה נוספת של הצוות הבין אוניברסיטאי למדיניות קבלה, אליה יגיעו נציגים מכל המוסדות האוניברסיטאיים ויציגו את ההמלצות, כפי שכל מוסד קבע אצלו.

דבורה מרגוליס: מה לדעתם המקצועות שחשוב שסטודנט שנה א' יגיע אתו, כבסיס הידע שלו, ללימודים אוניברסיטאיים.

אלכס מילר: חמש יחידות זה לא בסיס הידע.

אלכס מילר: חמש יחידות זה בחירה וזה איזה שהוא משהו שהבן-אדם באמת בחר לעצמו ללכת ולפתח את זה.

אלכס מילר: זה לא בסיס.

אלכס מילר: בסיס זה בסיס.

אלכס מילר: בסיס זה כל מה שלומדים כחובה.

אלכס מילר: מי שבוחר לעצמו מסלול כזה או אחר, זה כבר, בוא נגיד, 60%, 70%, שהוא גם יישאר במסלול הזה.

דבורה מרגוליס: אין שום מניעה וגם אני מאמינה שבסופו של דבר.

דבורה מרגוליס: .

אלכס מילר: אנחנו לא מדברים על בסיס, אנחנו מדברים על כך שיש אפשרות להשפיע על בחירתו של אותו תלמיד, בעתיד, למה הוא הולך ללמוד, על-ידי תוספות כאלו ואחרות, שהוא יודע מראש, ששם יש לו את התוספות.

אלכס מילר: זאת אומרת, אתם עושים איזה שהיא הכוונה של התלמידים, במידה והם נכנסים לבחירה כזו או אחרת, שגם שם, אם נכנסים לשם, אז יכול להיות שיהיה להם איזה שהוא בונוס להתקבל לאוניברסיטה.

דבורה מרגוליס: הבונוס הוא לא להתקבל לאוניברסיטה, אני רוצה עוד פעם להבהיר, זה נורא חשוב שתבינו.

דבורה מרגוליס: הרעיון הוא, תכף יש פה איש מקצוע מהמרכז הארצי לבחינות והערכה, שיכול להתייחס למחקרים שנעשו, מבחינת הידע.

דבורה מרגוליס: מי שלומד לחמש יחידות כימיה, פיסיקה, ביולוגיה ומתמטיקה, מבחינת מה שהאוניברסיטאות היום יודעות להגיד, יכול להתמודד טוב יותר גם עם לימודי רפואה, בצד אחד, וגם עם לימודי מחשבים בצד שני.

דבורה מרגוליס: על זה מדובר, שבן-אדם יגיע עם כלים, עם איזה שהוא ארסנל של כלי עבודה, שמשם אפשר יהיה ללמד אותו הלאה.

דבורה מרגוליס: לזה הכוונה שלי כשהשתמשתי בביטוי בסיס ידע.

אלכס מילר: חוץ מאנגלית וערבית, מה שנמצא היום, יש עוד שפות שמקבלים עליהן בונוס?

דבורה מרגוליס: כרגע – לא, אבל עוד פעם, רק אני רוצה להבהיר.

אלכס מילר: אז אני כבר אומר לכם שבשבוע הבא יש לכם ישיבה, אני כבר אומר לכם שאתם צריכים לבחון גם צרפתית וגם רוסית.

אלכס מילר: רבותיי, אי-אפשר להפלות.

דבורה מרגוליס: אני רק רוצה להבהיר את התהליך.

אלכס מילר: אי-אפשר להפלות, אי-אפשר להפלות, זה לא עובד ככה.

אלכס מילר: OK, בסדר.

דבורה מרגוליס: רק שנייה אחת, משפט אחרון.

דבורה מרגוליס: שר החינוך, בהתדיינות שהיתה לו עם פרופ' כרמי, יו"ר ור"ה, הסיכום הסופי שיצא מטעמו, הסיכום היה שמהלך שינוי שיטת הבונוסים יושעה למספר חודשים כדי לאפשר עבודת מטה נדרשת לבחינת היבטים שונים, הן כאלה הנוגעים לדיסציפלינות שונות, והן להיבטים נוספים.

דבורה מרגוליס: כמגמת מדיניות, זה מכתב שכתב שר החינוך, אגב, לפרופ' ששון סומך ומר אלי אבידר, שפנו אליו בנושא הערבית, זה לגמרי בענייננו.

דבורה מרגוליס: כמגמת מדיניות, יש צורך בשינוי שיטת הבונוסים, שכן כל, כאשר כל מקצוע מקבל את אותו בונוס, המשמעות היא היעדר מדיניות.

דבורה מרגוליס: עם זאת, בנסיבות ענייננו, יש מקום לעבודת מטה ובחינת היבטים נוספים בטרם קבלת ההחלטות הסופיות, על-מנת שתתקבלנה החלטות מיטביות.

דבורה מרגוליס: מבחינה אופרטיבית, ההמלצות של האוניברסיטאות בסוף החודש הזה יועברו למשרד החינוך, שם תיעשה עבודת מטה ואחר-כך, באופן משולב עם ור"ה, כן או לא, כאלה החלטות.

דבורה מרגוליס: .

אלכס מילר: ברור לכם שאתם לא יכולים להפעיל את השינוי, מתי שהוא יהיה, לא משנה אם זה ערבית.

דבורה מרגוליס: 2016, לא קודם.

אלכס מילר: יפה.

אלכס מילר: שזה לא, שזה לא יהיה במצב שהתלמידים שכבר נכנסו למערכות, פתאום באמצע הלימודים שלהם, שומעים שמשהו השתנה להם.

דבורה מרגוליס: לא ייווצר מצב שתלמיד שמתחיל כיתה ט', לא ידע באיזה עולם הוא נמצא.

אלכס מילר: בסדר גמור.

אלכס מילר: כן, חבר הכנסת גנאים, בבקשה.

אלכס מילר: אחר-כך יש לנו כאן משרד החינוך.

מסעוד גנאים: האמת, יש בלבול מסוים, או שמה שהתפרסם הוא לא נכון, או מתבלבלים בו.

מסעוד גנאים: מה שהתפרסם שהמצב הקיים שיש בונוס, יש בונוס של חמש יחידות ערבית והעניין הוא לא רק עניין של בונוס, זה מסר.

מסעוד גנאים: אם היום משרד החינוך או המל"ג, אומר שאני משאיר את המסר למתמטיקה, כימיה וכו', ומבטל אותו מערבית עברית וכו', אז הוא מצביע מה חשוב, מה לא חשוב.

מסעוד גנאים: הוא גם מכוון, מכוון את התלמיד, איזה מקצועות הוא צריך להתמחות או הוא צריך ללמוד בסוף באוניברסיטה.

מסעוד גנאים: הוא רוצה את הנקודות.

מסעוד גנאים: גם זה יצר לי איזה פרדוקס מסוים, כי אני יודע שמשרד החינוך, שהכריז בשנה שעברה שזו שנת השפה הערבית ואני יודע מתוך ידיעה ומתוך סיור בבתי-ספר, שבועית אני מסייר, שאכן משרד החינוך מזרים שעות יותר ביסודי, בקשר לשפה הערבית, והוא שוקד על תוכנית שאנחנו גם מזרזים אותה וגם תומכים בה וזה לחייב את התלמידים הערבים בארבע יחידות לימוד ושבחינת הבגרות תהיה כמו הבגרות בעברית – שתי יחידות לשון, שתי יחידות ספרות, גם בערבית כך, אז אני הופתעתי, האמת אני הופתעתי, כי יש פרדוקס.

מסעוד גנאים: מחד – משרד החינוך רוצה לתמוך ורוצה להגביר את לימוד השפה הערבית, גם מתוך ידיעה שמשרד החינוך, גם כאשר היו דיונים פה, גם בוועדת החינוך, בקשר לכל הקשור בשפת האם, שככל שאתה מחזק את שפת האם אצל התלמיד, גם ההישגים שלו מתחזקים ומוגברים יותר משאר המקצועות.

מסעוד גנאים: אז ההחלטה הזו תמוהה בעיני.

מסעוד גנאים: אני חושב, גם ממה שהתפרסם, אדוני היושב ראש, שמבטלים לשפה הערבית, אבל לשפה העברית – לא.

אלכס מילר: מה זה עברית, לשון?

מסעוד גנאים: כן, כן.

מסעוד גנאים: ספרות, ספרות.

מסעוד גנאים: אני יודע, יש בונוס על השפה העברית, אבל לא ביטלו, עוד פעם, לפי מה שהתפרסם.

מסעוד גנאים: עכשיו נותנים לנו נתונים אחרים.

אלכס מילר: סיימת?

מסעוד גנאים: אני מקווה רק שמשרד החינוך יתערב בעניין וגם המל"ג, וישאיר את הבונוס וגם ידיעה ממנהלי בתי-ספר היה איזה כינוס רק באוקטובר, שם בישרו להם על תוכנית הערבית ושם אפילו הוסיפו, אמרו – ארבע יחידות לימוד, מי שמתמחה בארבע יחידות לימוד, התלמיד יש לו 15 נקודות בונוס, חמש יחידות לימוד – 25 נקודות בונוס.

מסעוד גנאים: זה אחד המנהלים אמר לי, מתוך הכנס שהיה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד החינוך, בבקשה.

מאיר שמעוני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חברי הוועדה.

מאיר שמעוני: אני מנהל מחוז ירושלים, ממונה על העיר ירושלים גם.

מאיר שמעוני: קודם כל, קצת הבהרה.

מאיר שמעוני: לפחות לגבי ההצעה שמדברת, שעלתה על סדר היום בנושא קיצוץ למקצועות הליבה של עשרה מקצועות, מה שעלה פה, אז צריך לחדד שלדוברי ערבית, הווה אומר למגזר הדרוזי והערבי, השפה העברית והערבית נמצאת באותה רשימה.

מאיר שמעוני: אני מציע לבדוק את זה, נציגת ור"ה, לצורך העניין הזה.

מאיר שמעוני: זאת אומרת, שלא מדובר על הבוגרים של המגזר הערבי, אלא דווקא על המגזר היהודי, שלמדו חמש יחידות.

מסעוד גנאים: הכוונה לשפה הערבית.

מאיר שמעוני: אבל יש שם, יש בהצעה, לפחות בהצעה, אני לא אומר כרגע מה העמדה, בהצעה שהוגשה על-ידי ור"ה, למגזר, לדוברי הערבית, למגזר הערבי, חמש יחידות ייכנסו לבונוסים, גם לעברית וגם לערבית מוגברת.

מאיר שמעוני: זה פשוט בהבהרה, ברמה של הבהרה.

מאיר שמעוני: אני מציע לבדוק את זה, זו החלטה מקורית.

עפו אגבאריה: מה זה ערבית מוגברת?

מאיר שמעוני: זאת ערבית.

מאיר שמעוני: מי שלומד חמש.

אלכס מילר: אתה יכול להסביר?

אלכס מילר: לא הבנתי.

אחמד טיבי: האם ביטול הבונוס הוא לגבי יהודים שלומדים חמש יחידות?

מאיר שמעוני: זאת ההצעה.

מאיר שמעוני: אני לא אומר מה עמדתי.

אחמד טיבי: אז זה המסר שלנו.

מאיר שמעוני: אני אומר כרגע מה ההצעה, ממה שאני יודע, קראתי, למדתי מההצעה של ור"ה לא זה.

מאיר שמעוני: זאת ההצעה.

אלכס מילר: מי הציע?

מאיר שמעוני: זאת הצעה שעלתה.

מאיר שמעוני: דרך אגב, במרכז, בדו"ח שפרסם המרכז למחקר של הכנסת, זה גם מופיע שם, זה לא, מי שעיין במה שפרסמתי לקראת הישיבה, אז זה גם מופיע שם.

אלכס מילר: סתם לדוגמה, יש מצב שתלמידים שהם תלמידים ערבים שהם לומדים עברית חמש יחידות, כן?

אחמד טיבי: בבית-ספר יהודי.

אחמד טיבי: נגיד שערבי לומד חמש יחידות בבית-ספר יהודי.

אלכס מילר: יש מצב גם שגם ערבי, נגיד, אם יש ערבי שלומד ספרות עברית והיה אמור לקבל בונוס, אז לא ביטלו נגיד בונוס בעברית?

מאיר שמעוני: לא יכול להגיד לך כרגע, אני לא הייתי בקי בהצעה הזאת שעלתה, בהצעה, כי זאת הצעה שעלתה, הצעה מסוימת שכרגע הוקפאה, כמו שנאמר.

מאיר שמעוני: אבל אני הייתי חייב לחדד את זה, כי זה ברמת הבהרה, ברמת העובדה, זאת עובדה, צריך להכיר בה.

מאיר שמעוני: עכשיו, לגופו של עניין.

מאיר שמעוני: מאחר וגם יצא לי הכבוד לפגוש את חבר הכנסת טיבי בבית הספר המיוחד בירושלים, ערבי יהודי ווכו', אז גם ככה, תוך כדי, זה היה.

אחמד טיבי: שמענו מסר הפוך בביקור ההוא, על ערבית, על דו-קיום, על שותפות.

מאיר שמעוני: נכון.

מאיר שמעוני: נכון.

מאיר שמעוני: אז קודם כל, אופרטיבית, ישנה החלטה של שר החינוך, על הקפאה של כל ההצעה והמהלך הזה, שעלה בכותרות וכו', וזה גם נאמר בצורה ברורה.

מאיר שמעוני: אז קודם כל, צריך לדעת ברמה האופרטיבית, ישנה הקפאה של ההחלטה, נקודה.

אלכס מילר: כמה זמן?

מאיר שמעוני: יחד עם זאת, המשרד, בראשות המנכ"לית, שאני מן הסתם חבר.

אלכס מילר: אם זה היה יוצא לפועל, ממתי היתה הקפאה?

אלכס מילר: ממתי העניין הזה, הביצוע?

אלכס מילר: אם היו מקפיאים.

מאיר שמעוני: הביצוע, אם יהיה, זה בהתאם להמלצות של הוועדה המקצועית, שיש בתוך המשרד, לפחות בתחום משרד החינוך.

אלכס מילר: אני לא מבין מה, תקשיב.

אלכס מילר: נאמר לנו על ידי דבורה, שהביצוע זה ב- 2016.

אלכס מילר: אז מה בדיוק הקפיאו, אני לא הבנתי.

אלכס מילר: אם כבר יהיה ביצוע.

מאיר שמעוני: אני לא שמעתי על ביצוע ב- 2016, זה פעם ראשונה שאני שומע את השנה הזאת.

מאיר שמעוני: לא שמעתי משום מקום 2016.

אלכס מילר: זה בסך-הכל נכנס לפרוטוקול.

אלכס מילר: נאמר שם.

אלכס מילר: OK.

מאיר שמעוני: בסדר, זה אני שמעתי פה היום, פעם ראשונה, ואני שמח.

מאיר שמעוני: אני גם שמח על ההצעה, דרך אגב.

עפו אגבאריה: על הצעת ההקפאה או ההצעה עצמה?

מאיר שמעוני: לא, על 2016.

אלכס מילר: אתם צריכים לתמוך בכל דבר, כי תכל'ס, זה לא קשור אליכם, זה קשור אליהם, כי הם קובעים את העניין של כניסה לאוניברסיטאות.

אחמד טיבי: את תנאי הקבלה, כן.

מאיר שמעוני: נכון.

אלכס מילר: אתם, מה איכפת לכם?

מאיר שמעוני: לא, זה איכפת לנו.

אלכס מילר: למה איכפת לכם?

מאיר שמעוני: קודם כל, זה איכפת לנו, כי משרד החינוך, תראו, חבר'ה, אנחנו מדברים פה על מערכת חינוך, משרד החינוך, התפקיד שלו זה להסתכל מה הבוגר הרצוי למערכת החינוך לקראת החיים.

אלכס מילר: רגע, מבחינתכם, אם פתאום עכשיו ור"ה מחליטה שעל כל בחירה של חמש יחידות ייתנו בונוס, רע לכם עם זה?

מאיר שמעוני: ור"ה, קודם כל, לא יקבל החלטה כזאת, ור"ה לא יקבל החלטה כזאת.

מאיר שמעוני: אבל מבחינתנו זה יהיה בסדר גמור.

מאיר שמעוני: למה?

מאיר שמעוני: כי אנחנו, התפקיד המרכזי של המערכת.

מאיר שמעוני: .

אלכס מילר: אבל זה המצב הקיים.

אלכס מילר: אז מבחינתכם, צריך.

אלכס מילר: .

מאיר שמעוני: לא, זה לא המצב הקיים.

מאיר שמעוני: זה לא המצב הקיים.

אלכס מילר: זה המצב הקיים.

מאיר שמעוני: אין בונוסים בכל המקצועות.

מאיר שמעוני: יש מקצועות שאין בונוסים.

אלכס מילר: אם תוכל למצוא 200 תלמידים, שלומד חמש יחידות ולא מקבל בונוס עליהם, כבר הגעת למשהו חסר תקדים, בחייכם.

אלכס מילר: 115 מקצועות שלומדים עליהם חמש יחידות, זה לקחת את מה שרק אתה יכול לחשוב על זה, ועוד להוסיף קצת.

אלכס מילר: אני יכול להביא לך, יש לנו את הרשימה של הבגרויות של חמש יחידות, כמה מקצועות כבר יש, נו באמת, רבותיי.

מאיר שמעוני: אנחנו יודעים על מה מדובר וכו'.

מאיר שמעוני: אני מתייחס עכשיו עניינית.

מאיר שמעוני: אל"ף, ברמה האופרטיבית, אני חוזר, ההצעה, ההחלטה היא החלטה שהוקפאה.

מאיר שמעוני: דבר שני, במקביל, התכנסה כבר, התכנס, יש צוותים למעשה, צוותים מקצועיים, שדנים במשמעויות של ההקפאה או ביטול הבונוסים או הרחבת הבונוסים, כולל במקצועות האלה, אני יכול להגיד מהדיונים שאני נמצא, שלפחות לגבי מקצוע הערבית, המגמה שמסתמנת היא שמקצוע הערבית חייב להיכנס פנימה בתוך הבונוסים, לא בגלל הישיבה הזאת, אני אומר את זה כמגמה מסתמנת.

מאיר שמעוני: זאת המגמה שמסתמנת.

מאיר שמעוני: אני אומר את זה, אני גם באופן אישי, מילה אחרונה, מילה אישית, אני באופן אישי מאוד בעד זה, אני מורה לערבית לשעבר ויודע מה החשיבות של השפה.

מאיר שמעוני: זה לא רק בונוס ובונוס, יש לזה משמעויות תרבותיות, חברתיות, תקשורת, שפה, בין שני העמים.

אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה, אתה הרגע נכנסת, תכף תדבר.

אלכס מילר: חבר הכנסת אגבריה, בבקשה.

עפו אגבאריה: קצת תמוה, כשהיתה הצעה כזו, שבעיקר להוציא את השפה הערבית מבונוס, כאשר ידוע שהשפה הערבית היא שפה רשמית והיא השפה השנייה במדינת ישראל.

עפו אגבאריה: במקום לעודד ולתת את המשמעות לשפה הערבית כשפת דו-קיום, כשפה שאנחנו באמת מעוניינים לקדם גם במגזר היהודי, אז אנחנו רואים שאת הדבר הזה גונזים וכאילו מקפיאים, אני לא יודע אם זה רק הקפאה או איזה שהיא תוכנית מגירה לעתיד, כדי להוציא את זה.

עפו אגבאריה: באותו זמן, כאשר מוסיפים גם את התנ"ך וגם את הספרות, ששניהם זה מרכיבים עיקריים של השפה העברית, זה להשאיר את הבונוס לחמש יחידות.

עפו אגבאריה: אני מקווה שבאמת, בסופו של דבר, הדבר הזה ירד מהעניין, וטוב שהעלינו את הנושא.

עפו אגבאריה: כל הנושא הזה גם מתחבר לעניין של ור"ה, של הוועדה של ראשי האוניברסיטאות.

עפו אגבאריה: יש הרי הרבה פגמים בעניין הזה, שאם כבר מתכנסים, אז אולי באמת כדאי לדון בדברים אולי יותר עקרוניים מאשר רק השפה הערבית שאני מקווה שזה כבר ירד מהעניין הזה וזה תנאי הקבלה.

עפו אגבאריה: מדוע במדינת ישראל יש תנאי קבלה כל-כך שונים, בין אוניברסיטה לאוניברסיטה אחרת.

עפו אגבאריה: מדוע באוניברסיטה מסוימת יש הגבלת גיל ובאוניברסיטה אחרת, אין הגבלת גיל.

עפו אגבאריה: בכלל, כל העניין הזה, גם הפסיכומטרי וגם מצרף מור וגם בפסיכומטרי למשל, שיש הרבה שאלות שהן מתורגמות לערבית מעברית וזה מהווה מכשול, מכשול די גדול לסטודנטים שהולכים ורוצים להתקבל.

עפו אגבאריה: אני מציע שאת הדברים האלה, אולי לבחון אותם לגופו של עניין.

אלכס מילר: חבר הכנסת אגבריה, אני מציע שאחרי שכולנו נסיים, ור"ה יתייחס בסוף לכל השאלות.

עפו אגבאריה: בסדר, תודה.

אלכס מילר: משה ויגדור, בבקשה.

משה ויגדור: אני מנכ"ל מל"ג ות"ת.

משה ויגדור: אני רק רוצה למען הדיוק, זה לא החלטה של מל"ג, זה נאמר מספר פעמים.

משה ויגדור: מל"ג לא עוסקת בזה.

משה ויגדור: זו החלטה של ור"ה, של הוועדה לקבלה המרכזית של ור"ה.

אלכס מילר: אתם גם כרגולאטור יכולים להתערב.

משה ויגדור: אבל לא עוסקים בזה, אני רק אומר במפורש.

אלכס מילר: כדאי, כדאי.

אלכס מילר: כדאי, כי בסופו של דבר, זה יגיע גם לפתחכם.

אלכס מילר: אתם תצטרכו להתעסק.

משה ויגדור: מי שעוסק בזה, זה ור"ה.

אלכס מילר: כי מחר אתה תצטרך להתעסק במרצים, בכל מיני מסלולים, שנסגרים בגלל שהסטודנטים לא נכנסים לשם, כי מלכתחילה לא הלכו ללמוד הגברה, כי לא היה שם, תראה, אפקט דומינו, אנחנו כולנו מכירים ואז נתחיל לחפור ולחקור איך הגענו למצב שיש לנו חוגים כאלה ואחרים שנסגרים והמרצים מוצאים את עצמם במסצ'וסטס או איפה שהוא שם רחוק מהעין ומהלב, כי אין להם פה תעסוקה.

אלכס מילר: חברת הכנסת וילף, בבקשה.

עינת וילף: תודה רבה.

עינת וילף: גם אני מבקשת להעלות את הנושא העקרוני יותר.

עינת וילף: אם מנסים לפתור בעיה שמרגישים שתלמידים לא מגיעים מוכנים לאוניברסיטה במקצועות מסוימים, למה להיכנס לכל המערכת הזאת, של בונוסים, שבאופן טבעי מייד מזמינה שאלות על למה זה כן ולמה זה לא, מה בפנים, מה בחוץ, ולהתחיל קצת יותר להתאמץ ולעשות עבודה.

עינת וילף: פקולטה לרפואה חושבת שכדי להתקבל, צריך חמש יחידות פיסיקה, ביולוגיה, כימיה, תודיע קבל עם ועדה, הפקולטה לרפואה, שאלה תנאי הקבלה שלה.

עינת וילף: ופקולטאות אחרות, כלומר לרדת מכל השיטה הזאת של שקלול הבונוסים והבגרויות, תגדירו מהם תנאי הכניסה, אלה הם דברים שמקובלים בהרבה מקומות בעולם, ואדם יודע להיערך לתחומים שמעניינים אותו, ללמוד אותם, אם הוא לא מספיק לעשות אותם עד י"ב, יעשה אותם לפני שהוא נכנס ללימודים.

עינת וילף: אבל שהפקולטה תגדיר מה תנאי הכניסה שלה ובלי עיסוקי ליבה, ובלי בונוסים ובלי המשחקים האלה.

עינת וילף: זה קצת יותר עבודה לאוניברסיטאות, אבל זה נראה לי קצת יותר הוגן וגם יותר רלוונטי וגם כך כל פקולטה יכולה להבטיח שמי שנכנס לפקולטה, אכן למד את הדברים הנדרשים מצדה.

אלכס מילר: תודה, התאחדות הסטודנטים, בבקשה.

רסול סעדה: אני ראש המדור לקידום סטודנטים ערביים בהתאחדות הסטודנטים בישראל.

רסול סעדה: קודם כל, אנחנו מודים על התקיימות הדיון, אנחנו גם עוקבים אחרי העניין הזה, היינו, השתתפנו כהתאחדות בדיון הקודם.

רסול סעדה: חשוב לנו להציג כמה דברים וחלקם כבר נאמר פה.

רסול סעדה: הדבר הראשון זה היתרונות במקצוע.

רסול סעדה: אנחנו מתכוונים לשפה הערבית, כי שפה היא ממש מפתח לכל בן-אדם והיא כלי היכרות של התרבות ושל ההיסטוריה.

רסול סעדה: הדבר השני, שבמקרה ולא יינתן בונוס ועכשיו הובהר שזה גם לסטודנטים היהודים, במקרה, אז לא יהיו סטודנטים שילמדו את המקצוע הזה וזה מאוד יפגע בעתיד.

רסול סעדה: למשל, לכל הסטודנטים שמעוניינים ללמוד היסטוריה של המזרח התיכון, ערבית ונושאים בסוג הזה, אז זה יגרע מהם לדבר כזה וגם אנחנו מסכימים עם מה שנאמר בעניין ההכוונה, כאילו לעשות עשרה מקצועות שהם מקצועות הליבה, זה יחייב את הסטודנטים כדי להעלות את הממוצע של הבגרות באותם עשרה מקצועות של פיסיקה, כימיה ומתמטיקה וכל שאר המקצועות שנלמדים באוניברסיטאות למדעי החברה ומשפטים וכל מיני, הם לא ישתמשו ממש במתמטיקה ולא בפיסיקה.

רסול סעדה: אז יש בזה משהו לא הוגן כלפי סטודנטים לתואר אקדמאי.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, אני מצרף גם ליוזמים וגם לאלה שקדמו לי וחבל שהיה מישהו שצריך לעשות את הטעות הזאת, כדי שהיום נגיע לכאן.

גאלב מג'אדלה: כל הדיון הזה היה צריך להיות מעבר לדיון מתקדם.

גאלב מג'אדלה: לא היה שום סיבה לדיון הזה, לא היה שום סיבה בהחלטה כזאת.

אלכס מילר: זו המלצה.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, אולי ראוי שבעתיד, אלה שמקבלים החלטות כאלה, יעשו את זה ביתר שיקול דעת ובמחשבה תחילה, כדי לא להעסיק את נבחרי הציבור בדברים שלדעתנו מובנים מאליו בחברה הישראלית שלנו.

אלכס מילר: מועצת התלמידים, בבקשה.

אופק הרניק: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בוקר טוב.

אופק הרניק: מועצת התלמידים והנוער הארצית מאמינה באמת שכל תלמיד צריך ללמוד בסופו של דבר בדבר שהוא טוב בו.

אופק הרניק: כי זה מה שיגרום לזה שהתלמיד ימצה את היכולות שלו.

אופק הרניק: אנחנו מאמינים שאין לבטל את הבונוסים, וחושבים שהחלטות כאלה צריכות להתקבל ביחד עם התלמידים וביחד, באיזה שהוא שיתוף פעולה, כי רק כך, באמת, נוכל להביא לידי ביטוי את ההון האנושי של מדינת ישראל.

אופק הרניק: אני רוצה להתייחס בקצרה למקצוע הערבית.

אופק הרניק: אני אישית לומדת חמש יחידות ערבית ואני יכולה להגיד שזה מקצוע שמאוד קשה וצריך הרבה מוטיבציה ללמוד אותו.

אלכס מילר: משרד החינוך, לא היה חכם לבטל בונוס ליושבת-ראש מועצת התלמידים.

אופק הרניק: אני מאמינה שבאמת צריך להכניס את זה.

אופק הרניק: אני שמחה לשמוע שבמשרד החינוך, כשרוצים להכניס את זה שוב לבונוסים, זה מקצוע כל-כך חשוב גם השפה, אצלי בשיעורים עולים נושאים של מה שקורה במדינה שלנו, מה שקורה מסביבנו והלמידה של השפה הזאת יכולה רק לתרום לדו-הקיום שצריך להיות במדינה שלנו.

אלכס מילר: תודה רבה.

אחמד טיבי: שאלה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: נציגת ור"ה יצאה כאשר מר שמעוני דיבר.

אחמד טיבי: מר שמעוני הבהיר, אני מבקש את התייחסותך.

אחמד טיבי: ההמלצה אומרת, על-פי משרד החינוך, שביטול הבונוס הוא לא לערבים שלומדים חמש יחידות, אלא ליהודים שלומדים חמש יחידות.

אחמד טיבי: האם הפירוש הזה של משרד החינוך נכון?

דבורה מרגוליס: זה נכון וגם אין המלצה לבטל גם ליהודים, בינתיים.

דבורה מרגוליס: לכן אני אומרת שוב.

אחמד טיבי: לא לא, ההמלצה המקורית, שאותה קרא מר שמעוני ואני קראתי והיושב-ראש וחבריי.

אחמד טיבי: האם ההמלצה המקורית, כך היתה הכוונה?

דבורה מרגוליס: ממה שאני יודעת ויתקן אותי הנציג של משרד החינוך, למגזר הערבי והדרוזי יש אפשרות לעשות כמו שליהודים יש חמש יחידות בספרות, אצלם יש ספרות ערבית, שזה המקביל בערבית ובזה, זה נמצא, עדיין נמצא במקצועות הליבה, לצורך העניין, זה אפילו לא יצא מההמלצה של מקצועות הליבה.

דבורה מרגוליס: מדובר על לימודי ערבית, זה חמש יחידות, גם עליהם לא הוחלט.

אלכס מילר: אבל רגע, אנחנו גם שאלנו בקשר לאותם סטודנטים, תלמידים שהם תלמידים יהודים שלומדים, סליחה, תלמידים ערבים שלומדים ספרות עברית.

דבורה מרגוליס: ספרות נמצאת במקצועות, בהמלצה, מקצועות הליבה לא יצאה ולא נעדרת מהרשימה הזאת.

דבורה מרגוליס: זאת אומרת, אם הם למדו, הם לומדים, אם לימדו יותר, יקבלו או בונוס כמו שהיום, או בונוס מוגבר.

אחמד טיבי: יש מאות תלמידים ערבים שלומדים בבתי-ספר יהודיים.

אחמד טיבי: נגיד שסטודנט ערבי למד חמש יחידות ערבית, בבית-ספר יהודי.

אחמד טיבי: ההמלצה חלה עליו?

דבורה מרגוליס: לא ידוע לי שיש הבדל לגבי בית-הספר.

דובר: השאלה איזה שאלון הוא עושה.

דובר: הוא עושה את השאלון של ערבית לערבים?

אחמד טיבי: לא, נגיד שיש תלמיד מבאקה אל גרביה, שלומד בתיכון חדרה, למשל.

אחמד טיבי: קורה?

אחמד טיבי: קורה.

אחמד טיבי: מטייבה ומטירה, לומד בכצנלסון.

אלכס מילר: והלך ללמוד חמש יחידות עברית, ספרות.

דבורה מרגוליס: ספרות עברית ועברית?

מאיר שמעוני: יקבל בונוס, יקבל בונוס.

דבורה מרגוליס: יקבל בונוס, אין שום בעיה.

אחמד טיבי: לא לא, אני לא מדבר על ספרות עברית.

אחמד טיבי: אני מדבר על ערבית.

אחמד טיבי: הוא לומד ערבית חמש יחידות בכצנלסון.

דבורה מרגוליס: ספרות ערבית מוגבר?

דובר: לא, חמש יחידות ערבית.

דובר: מקצוע ערבית.

דבורה מרגוליס: עוד פעם, מקצוע ערבית, זה הדבר שנמצא עדיין על השולחן בדיון.

דבורה מרגוליס: אגב, רק לסבר את אוזנכם, סוציולוגיה, מחשבת ישראל, גיאוגרפיה.

דבורה מרגוליס: .

אחמד טיבי: את לא עונה על השאלה שלי.

אחמד טיבי: השאלה שלי היתה ברורה.

אחמד טיבי: אני חוזר על השאלה שלי ומנסה להבהיר אותה.

אחמד טיבי: נאמר כאן על-ידי מר שמעוני, שהביטול מתייחס לסטודנטים יהודים שלומדים חמש יחידות ולא לסטודנטים ערבים שלומדים חמש יחידות.

דבורה מרגוליס: חמש יחידות של מה?

דבורה מרגוליס: ספרות ערבית או רק את השפה?

דבורה מרגוליס: לגבי השפה, זה נמצא עדיין על השולחן בדיון.

דבורה מרגוליס: טרם הוחלט.

אלכס מילר: ומה עם הסטודנטים הערבים שלומדים שפה עברית?

דובר: זה לא משנה אם הוא יהודי או ערבי, אם הוא עושה שפה.

דבורה מרגוליס: בדיוק.

דבורה מרגוליס: אלה בלי הבדל.

אחמד טיבי: הנה, הוא שואל אותך.

אלכס מילר: מה עם הסטודנטים הערבים שלומדים חמש יחידות שפה עברית.

אחמד טיבי: ולא ספרות.

אחמד טיבי: שפה.

מאיר שמעוני: שפה עברית?

דבורה מרגוליס: למיטב ידיעתי, אין עברית שפה.

דבורה מרגוליס: יש ספרות עברית.

מסעוד גנאים: כמורה לשעבר.

מסעוד גנאים: תלמיד ערבי, שלומד עברית, בבית-ספר ערבי, חמש יחידות, יש לו בונוס, הוא מקבל בונוס-?

מאיר שמעוני: כי זה ספרות.

מאיר שמעוני: כי זה ספרות.

מאיר שמעוני: קוראים לזה ספרות.

דבורה מרגוליס: לשון, כרגע לא נמצאת ברשימה, לאף אחד, לצורך העניין.

דבורה מרגוליס: אבל ספרות, אם הוא לומד ספרות עברית או ספרות ערבית, הוא יקבל את הבונוס.

מאיר שמעוני: אבל לשון זה לא חמש יחידות, זה שתי יחידות והספרות היא חמש יחידות והם מקבלים על זה בונוס.

דובר: רגע, אבל גם לשון עברית זה שתי יחידות?

מאיר שמעוני: נכון.

דבורה מרגוליס: כן.

מסעוד גנאים: המצב עכשיו צריך לתקן את מה שהיה מעוות.

מסעוד גנאים: מה שהיה מעוות, שגם תלמיד ערבי, שיש לו ארבע יחידות, נגיד, ארבע יחידות עברית, הוא לא קיבל בונוס, הוא קיבל, קיבל.

מסעוד גנאים: אבל ערבית, אני מתכוון לערבית, סליחה, ערבית, ערבית.

מסעוד גנאים: ערבית, המצב קיים רק על חמש יחידות בונוס.

מסעוד גנאים: ברפורמה החדשה של משרד החינוך, אמור התלמיד הערבי לקבל בונוס גם על ארבע יחידות.

מסעוד גנאים: גם על ארבע יחידות.

אחמד טיבי: זה מעניין.

מסעוד גנאים: כן כן, זה נאמר בכנס ונכתב לכל מנהלי בתי-הספר הערביים.

מאיר שמעוני: יהיה בונוס דיפרנציאלי, לפחות בהצעה, שוב, בהצעה, יהיה בונוס דיפרנציאלי של ארבע חמש וכו', ולא מי שמקבל חמש יחידות או ארבע, יקבל 20 או 20 או 15.

מאיר שמעוני: צריך להיות בונוס, זה הכיוון, דרך אגב, ללכת לבונוס דיפרנציאלי.

מאיר שמעוני: הרי לא יכול להיות שמי שבוגר חמש יחידות, יקבל בונוס כמו ארבע יחידות.

מאיר שמעוני: הבונוס צריך להיות דיפרנציאלי.

מסעוד גנאים: במה שנכתב, ארבע יחידות 15%, חמש יחידות – 25%.

מאיר שמעוני: נכון.

מסעוד גנאים: ככה נכתב.

מסעוד גנאים: את זה קיבלתי ממנהלי בתי ספר.

מאיר שמעוני: זה נכון.

יערה שפירא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יערה שפירא: האמת היא שאני רציתי להציג עמדה קצת שונה.

יערה שפירא: לקראת הדיון אצלנו באמת ישבתי לדבר עם תלמידים שלומדים במגמת ערבית אצלי בבית-הספר ועם מועצת הנוער שלי.

אלכס מילר: תוכלי להציג את עצמך, בבקשה?

יערה שפירא: אני ממועצת התלמידים והנוער הארצית, מתל-אביב.

יערה שפירא: מהדיון הזה באמת עלה שאנחנו חושבים שלא ראוי שדיון כזה ייעשה על-ידי פוליטיקאים, אלא על-ידי אנשי חינוך.

יערה שפירא: אנחנו חושבים שבמדינה דמוקרטית, ועד ראשי האוניברסיטאות שמוגן על-ידי חוק המועצה להשכלה גבוהה ושיש לו חופש אקדמי, חופשי לקבוע קריטריונים לקבלה לאוניברסיטאות, לפי מה שחשוב בעיניו.

יערה שפירא: ד"ר אחמד טיבי הוא גינקולוג ואני לא יודעת אם הוא היה גינקולוג טוב יותר בזכות העובדה שהוא מדבר ערבית.

יערה שפירא: יכול להיות שכן, יכול להיות שלא, זה עניין לבחינה של גינקולוגים אני לא חושבת שמן הראוי לקבוע שאנחנו מעדיפים בקבלה לאוניברסיטאות אנשים שדוברים ערבית או שלמדו תלמוד או ששירתו בצה"ל, אף על פי שבעיני, כל אחד מהדברים האלה ראוי לעודד תלמידים לעסוק בהם והם דברים ערכיים, אבל זה עניין שהוא לדיון של משרד החינוך ושל ור"ה ומשרד החינוך בהחלט יכול, אם הוא חושב שוור"ה נתנו תמריצים מעוותים לתלמידים בבונוסים לבגרויות, יכול בהחלט להתערב ולתקן את התמריצים האלה בתמריצים משלו ואם הוא חושב שהשפה הערבית היא שפה חשובה, ובעיני היא שפה מאוד חשובה, הוא יכול אפילו להחליט להכריח תלמידים ללמוד יחידה אחת בערבית.

יערה שפירא: יכול לעשות את זה ואלה כלים לגיטימיים.

אחמד טיבי: אני רואה בך גרסה צעירה של חברת הכנסת עינת וילף ותראי בזה מחמאה.

אחמד טיבי: הדרך שלך לסיעת העצמאות סלולה.

אחמד טיבי: היטבת להציג את עמדתך, שהיא שונה מעמדתנו, גם.

אלכס מילר: אני גם מציע גם לבדוק את תפקידה של הרשות המחוקקת בדרך לימודי האזרחות, מה בדיוק אנחנו יכולים להתערב ומה לא.

אלכס מילר: זה כדרך אגב.

אלכס מילר: מי ביקש עוד לדבר?

אלכס מילר: מי אתה?

דדי קומם: אני מנהל תחום החינוך בקרן אברהם.

אלכס מילר: כן, בבקשה.

אלכס מילר: קצר ולעניין.

דדי קומם: אשתדל לקצר למרות שבאמת יש פה הרבה דברים.

אלכס מילר: יש לך הרבה להגיד.

דדי קומם: אני קודם כל אתייחס לדברים שפה, אני מקווה שבזה זה יתמצה.

דדי קומם: בהמשך לחלק מהדברים שנאמרו פה, אני חושב שבאמת, התפקיד של משרד החינוך לא מתמצה רק בהכנה של אזרחי העתיד לאוניברסיטה.

דדי קומם: משרד החינוך, יש לו ערכים שהוא רוצה לקדם, יש לו שאיפות אחרות והוא צריך להסתכל על זה בראייה כוללת, עם הכבוד להחלטה של ור"ה, שגם תבחן את ההחלטה.

דדי קומם: מערכת החינוך בישראל מורכבת מזרמים נפרדים, דבר שאנחנו יודעים שהוא, לא רק שהוא לא מלכד את החברה הישראלית, הוא אפילו מעמיק את השסעים שקיימים ולכן מקצועות כמו אזרחות, כמו ערבית, ליהודים אני מדבר, הם מקצועות של חינוך לחיים משותפים, שזה חלק מהמטרות שמשרד החינוך, גם בימים אלה, עסוק בקידום שלהם ולכן זאת סיבה כשלעצמה, כדי לבחון את זה בנפרד.

דדי קומם: אי-אפשר לקחת את הכל ביחד, בלי לנקוט את הזהירות.

דדי קומם: מעבר לדברים שנאמרו, אני לא צריך להפליג למדינות כמו פינלנד ובלגיה ולדבר על השפה הערבית כשפה רשמית ועל מדינות האזור, שכל המדינות שסביבנו דוברות את השפה הערבית.

דדי קומם: ברור שצריך ללמוד ערבית ומשרד החינוך וזה נאמר פה, עושה הרבה דברים, כולל קידום הנושא של התחלה מוקדמת יותר בבתי-הספר היסודיים, בתוכנית יה-סלאם, שאנחנו עובדים עם משרד החינוך, כולל המון המון שעות עידוד שניתנות בחטיבת הביניים ועדיין מתקשים מאוד לאכוף את הלימוד חובה שנקבע מזמן לערבית ומבזבזים על זה כסף, אם לא מחזקים את כל התדמית והמקצוע הזה.

דדי קומם: אנחנו יודעים שלא פותחים היום מגמות, לא בגלל החלטות כאלה, אלא בגלל שהמורים שמוכשרים מצטמצמים, התדמית יורדת.

דדי קומם: אני ממש מאמץ פה את הדברים שנאמרו ואני חושב שמסכימים להם רוב החברים פה, שצריך לחזק את מקצוע הערבית, צריך לקבוע אותו כמקצוע שהוא באמת חובה, שצריך להיבחן בו לפחות ביחידת לימוד אחת ולא לעשות דבר להביא החלטות כאלה שהן פשוט פוגעות במקצוע שממיטות אסון.

דדי קומם: אני רק רוצה גם להזכיר שבזמן הזה, בנוסף לפעולה של משרד החינוך, מתנהלת גם, מתנהלים דיונים של ועדה מטעם האקדמיה למדעים.

דדי קומם: האקדמיה הישראלית למדעים שנענתה להצעתו של אותו ד"ר צבי צמרת, לחזק את לימודי הערבית ובוחנים את כל נושא הוראת הערבית, איך לחזק, מהמכללות להכשרת מורים ועד ללימודי ערבית ביסודי, בתיכון, האם ראוי אכן לחייב את תלמידי ישראל היהודים, ללמוד ערבית ולהיבחן בבחינת הבגרות?

דדי קומם: אני חושב שבשעה כזאת, לתת החלטה כזאת שאנחנו מכבדים את הרצון להתמקד במקצועות יסוד אבל בצורה בלתי זהירה כזאת לכלול את כל המקצועות ביחד, בלי להתחשב במטרות האחרות, החשובות, של משרד החינוך, זה לעג לרש וזה עוד לעג גם לשפה הערבית וגם לדוברים שלה, שאנחנו חווים בנושאים אחרים.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: עוד מישהו שרצה רשות דיבור ולא קיבל?

אלכס מילר: כן, בבקשה.

סא"ל מלי שאשא: בקצרה, אני אציג את עמדת צה"ל, כמובן.

סא"ל מלי שאשא: כמובן זאת אוכלוסייה שהיא מאוד מאוד חשובה לנו בצה"ל ואנחנו פועלים רבות על-מנת לעודד ולשווק את לימוד השפה הערבית בבתי-הספר.

סא"ל מלי שאשא: אנחנו משקיעים בזה החל מכיתות ז', אנחנו מסתובבים ברחבי הארץ, בבתי-הספר, בבתי-ספר יהודים, בבתי-ספר דרוזים, מעודדים את התלמידים ללמוד ולבחור בשפה הערבית.

אלכס מילר: פניתם למשרד החינוך לאחר ששמעתם את ההמלצה?

אלכס מילר: היה אתכם שיח על הסיכום?

סא"ל מלי שאשא: בהחלט, אנחנו פנינו, אנחנו כבר נפגשנו, היתה איזה שהיא פגישה מקדימה וכמובן שאנחנו מתנגדים נחרצות, מכיוון שאם אנחנו נגיע להחלטה מהסוג הזה, אז זה כורת את הענף עליו אנחנו יושבים.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: טוב, רבותיי, אני רוצה לסכם.

אלכס מילר: ראשית, כמה דברים ששמענו כאן.

אלכס מילר: נתחיל מכך שוועדת החינוך לא מקבלת שום הפרדה בין שום מגזרים לעניין של לימודי שפות כאלו ואחרות, לעידוד ולבונוסים.

אלכס מילר: זאת אומרת, אם קיים בונוס לתלמיד ולא משנה לנו אם זה תלמיד ערבי או תלמיד יהודי או תלמיד דרוזי או צ'רקסי ולא משנה לנו מאיזה מגזר או עדה הוא בא, אם קיים בונוס על לימודי שפה, הוא יקבל אותו כמו כל תלמיד אחר, זה דבר ראשון.

אלכס מילר: דבר שני, אנחנו שמענו שכל השינויים שמתכוונים לעשות אותם בכל העניין של מתן בונוסים, יהיו מ- 2016.

אלכס מילר: דבר שלישי, אני מבקש, כשיושב ראש הוועדה, אם חברים יצטרפו אלי או לא, לבחירתם, גם להכניס את הנושא של מי שלומד ספרות רוסית כחמש יחידות, גם כבונוס, כשפה זרה שנייה, זה קיים, לומדים את זה, תבחנו, גם יכול להיות שגם צרפתית כדאי להכניס.

עפו אגבאריה: גם אמהרית.

אלכס מילר: זה תלוי, אם לומדים, אין לי בעיה.

אלכס מילר: תראו, רבותיי, אנחנו יודעים שהשפות, אם השפות זה דבר שמקדם בעצם את ההשכלה של התלמידים בלימודים ובאופן כללי, אז כדאי להשקיע.

אלכס מילר: אם יש לכם 115 מקצועות ויש לכם ליבה של אותם אנשים שבאים עם המקור מהבית ורוצים לפתח את זה, אז מה הבעיה?

אלכס מילר: מתוך 115 להכניס עוד שתי שפות, שלוש שפות?

אלכס מילר: זה לדעתי רק יקדם אתכם ולא ימנע מכם לעשות שום שינויים.

אלכס מילר: אני מציע שתבחנו את העניין הזה, תנו לי תשובה, כי אני פשוט יכול גם לעשות בשבוע גם על זה ישיבה, אין לי בעיה.

אלכס מילר: זה דבר חשוב וזו דרישה שלדעתי היא דרישה מקובלת.

אלכס מילר: לא התערבנו לכם יותר מדי בכל הנושאים האלו, רק הבהרנו בנושאים שהם מאוד עקרוניים לנו, אם זה נושאים של השפה ואם זה נושאים של המדעים המדויקים, לא התחלנו לבדוק את כל 115 המקצועות, אבל לזה, אנחנו נתעקש.

אלכס מילר: אנחנו נתעקש על עידוד לימודי שפה במערכת החינוך ואנחנו נתעקש על עידוד לימודי המדעים המדויקים כמדינה שהמשאב העיקרי שלה זה המשאב האנושי.

אלכס מילר: בנוסף לכך, אני גם מקווה מאוד שבעתיד, כשאתם הולכים לקבל המלצות, להגיש המלצות, לבחון דברים כאלו ואחרים, הקשורים לנושאים של דו-קיום, הקשורים לנושאים של פיתוח העלייה במדינת ישראל ולנושאים כאלו ואחרים שהם בעצם נמצאים על סדר היום הרחב במדינת ישראל, תבחנו את זה פעמיים, כי נכון שנאמר כאן, לבוא ולצאת עם הכרזה כזאת, ולעשות איזה שהיא הפרדה בין יהודים לערבים, אם בכלל, ולבחון אם בכלל לבטל, זה דבר שהוא יותר נשמע כמשהו של הייתי אומר הזוי ולא שהיה בסופו של דבר מתקבל.

אלכס מילר: אז קודם כל, ברכות לשר החינוך שאכן התערב וקיבל החלטה.

אלכס מילר: אני לא יודע מה בדיוק הקפיא, אם מדובר על 2016, אבל גם ב- 2016 אנחנו רואים את הסוגיות כמו שנאמר על-ידי לפני, הסוגיות החשובות ביותר, שלא תתחילו שם לעשות רגולציה.

אלכס מילר: אם אתם באמת רוצים לעשות משהו, אז תוסיפו, אבל אל תבטלו.

אלכס מילר: אפשר להוסיף על 20% עוד 5%, 6%, לעודד, לעשות, לא יודע, כל מיני מסלולים מיוחדים.

אלכס מילר: אבל לבטל, זה רק לפגוע בתלמידים.

אלכס מילר: ובזה אנחנו סיימנו, תודה רבה לכולם, הישיבה הזו נעולה.