הוועדה המשותפת לוועדת הפנים ולוועדת הכלכלה לדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה התש"ע-2010, כנסת 18, פרוטוקול מספר 49, 2012-01-03 11:30

אמנון כהן: אני פותח את הדיון של הוועדה המשותפת לפנים וכלכלה בהצעת חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010.

אמנון כהן: אנחנו דנים היום בפרק י': הוראות שונות, סעיפים 557-568.

אמנון כהן: כשנסיים את זה נראה איך מתקדמים להמשך דיון בסעיפים הבאים, לתיקונים העקיפים שיהיו אחר כך.

אמנון כהן: רק לעדכן את הצוות שיושב כאן איתנו בהתמדה מעל שנה וחצי, כמעט יותר.

אמנון כהן: יש בשורה לשותפים שלנו כולם, שהנושא של חוק דיור בר-השגה שביקשנו כוועדה להטמיע בחוק התכנון והבנייה.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: למרות שבדיון הראשון בוועדת שרים לענייני חקיקה אמרו שהדיון הבא יהיה בעד חודשיים לאחר שיבחנו את המלצות טרכטנברג, שגם שם יש המלצות לדיור בר-השגה, הקדמנו את הדיונים.

אמנון כהן: ישבנו כאן בוועדה מקדימה, בדיון מקדים עם האוצר, המשפטים, הפנים והשיכון על מנת למצוא את הנוסחה המתאימה, כי אנחנו רוצים להתקדם ברפורמה.

אמנון כהן: אני מברך על ההסכמה, למרות שיש סעיפים שאנחנו עדיין צריכים ללבן.

אמנון כהן: הסכמתי לתאם עם הגופים, עם הממשלה.

אמנון כהן: זה למעשה האישור הלא מושלם.

אמנון כהן: לא כל מה שהנחתי כהצעת חוק פרטית יש לגביו הסכמות.

אמנון כהן: יש עדיין דברים שאנחנו לא הסכמנו עם הממשלה.

אמנון כהן: הפלטפורמה שתעבור מחר בקריאה טרומית במליאת הכנסת היא הפלטפורמה שהונחה על שולחן הכנסת - אי אפשר אחרת - אבל סיכמתי שנעשה בה שינויים בוועדה בתיאום עם הממשלה.

אמנון כהן: לא נוכל להתייחס למכלול של כל הסעיפים שנמצאים שם, כי יש מסלולים שגם משרד השיכון אמר שיש לו יכולות בלי חקיקה לתאם.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה, לא כותרות.

אמנון כהן: הסכמתי שמשרד השיכון ישלים את החקיקה בצדדים שהוא יכול להשלים, איפה שמצריך חקיקה בהיבט הענייני ובהיבט הקנייני אנחנו נטפל בחוק משלים.

אמנון כהן: סיכום נוסף שהיה הוא שלא יהיה חוק נפרד, שכל החוק ישולב בתוך רפורמת תכנון ובנייה כצעד משלים, כפרק משלים לנושא של הרפורמה.

אמנון כהן: לא צריך לחכות לקריאה ראשונה, שנייה ושלישית, אלא טרומית עוברת.

אמנון כהן: אנחנו דנים בנושא של דיור בר-השגה.

אמנון כהן: כשנגיע להסכמות כל הסיכום יועבר לתוך הרפורמה כחקיקה אחת, כרפורמה אחת, לא צריך חקיקה משלימה.

אמנון כהן: זה ההישג שהשגנו עם הממשלה.

אמנון כהן: אני חושב שזה מבורך, זה חוסך לנו הרבה זמן, אם כי הייתי אמור להתפשר על מספר דברים.

אמנון כהן: אני חושב שיש פה בשורה בהיסטוריה של מדינת ישראל, שיש מישהו שמסתכל ומכוון לנושא של דיור בר-השגה ואומר מה זה בדיוק דיור בר-השגה, לאיזה שלבים הוא יתפתח.

אמנון כהן: יש 4 מסלולים שאנחנו נדון בהם.

אמנון כהן: אני כמובן אקיים דיון מיוחד בנושא הזה ובשילובו בתוך הרפורמה.

אמנון כהן: אנחנו נעשה דיון.

אמנון כהן: יוזמנו כל מי שחשוב לו הנושא הזה.

אמנון כהן: נשמע גם הערות מהציבור.

אמנון כהן: בתקופה הזאת הייתה גם מחאה ציבורית.

אמנון כהן: אנחנו כמובן נרצה מאוד שהציבור הצעיר ישתתף, ישמע ויביע את עמדתו.

אמנון כהן: אמרתי שבסוף אני רוצה שתצא רפורמה טובה.

אמנון כהן: בעזרת ה' נדאג שתצא רפורמה טובה.

אמנון כהן: אני עוד לא יודע מתי.

אמנון כהן: קודם נעבור טרומית.

אמנון כהן: גם נחליט איזה סוג של דיון נעשה, באיזו מתכונת נעשה אותו.

אמנון כהן: יכול להיות שנעשה אותו פתוח לתקשורת.

אמנון כהן: יש כמה רעיונות.

אמנון כהן: יש דובר לוועדה שהמליץ לי על כמה רעיונות.

אמנון כהן: אמרתי לו שיבחן, יכין את עצמו.

אמנון כהן: אני כמובן אודיע לכם במעוד מועד איך הדיון הזה יהיה.

אמנון כהן: זאת בשורה.

אמנון כהן: אני מודה לממשלה שהסכימה להקדים את הדיון .

אמנון כהן: יש בשורה שמחר זה עובר בטרומית.

אמנון כהן: זאת גם בשורה.

אמנון כהן: תודה לממשלה ולראש הממשלה שלא התנגדו.

אמנון כהן: הוא יכול היה להגיד: חכו לטרכטנברג, חכו עד שאני אבחן, עד שאני זה, עד שאני זה.

אמנון כהן: כמובן אנחנו יודעים איך הדברים מתנהלים.

אמנון כהן: הוא אמר: "הנושא הזה חשוב לממשלה, תקדמו, אנחנו איתכם, איפה שיש התלבטויות אנחנו נלבן".

אמנון כהן: אני מברך על כך.

אמנון כהן: כמובן אמרנו שנודיע לכשיהיו ניסוחים שהם פחות או יותר מוסכמים.

אמנון כהן: אני מבטיח לפרסם את זה באתר, כל אחד יכין את ההערות שלו.

אמנון כהן: לאחר מכן נקיים גם דיון, נשמע את ההערות ונשתדל לבוא לקראת כל אלה שהעלו את ההערות, עד כמה שאפשר, בתיאום עם משרדי הממשלה.

אמנון כהן: זה עדכון על-מנת שגם הנושא הזה יתקדם.

אמנון כהן: מרגע זה נעבור לפרק י', סעיפים 557-568.

אמנון כהן: אנחנו נתחיל בהקראה, בהסבר ונפתח דיון להערות.

יהודה זמרת: פרק א': הגדרות 1.

יהודה זמרת: "חוק מיסוי מקרקעין" – חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963; סימן ב': מתחם פינוי ובינוי.

יהודה זמרת: 557.

יהודה זמרת: הכרז על מתחם פינוי ובינוי (א) הממשלה רשאית, בהמלצת ועדה למתחמי פינוי ובינוי שמונתה על פי סעיף 558 להכריז בצו (בחוק זה – צו הכרזה), על שטח כעל מתחם לפינוי לשם בינוי, או לעיבוי בנייה (בחוק זה – מתחם פינוי ובינוי.

יהודה זמרת: (ב) (1) תוקפו של צו הכרז יהיה לתקופה שנקבעה בו, אך לא יותר משש שנים מיום תחילתו; (2) על אף הוראות פסקה (1), הממשלה רשאית להאריך את תוקפו של צו ההכרזה לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים מתום תקופת ההכרזה הראשונה, ובלבד שהתקיימו התנאים הבאים: (א) ההארכה נעשתה בתקופת תוקפו של הצו; (ב) אושרה או הופקדה תכנית לפינוי ובינוי במתחם הפינוי ובינוי שהוכרז באותו צו, או שמוסד התכנון החליט על הפקדתה; (ג) ההארכה נעשתה בהמלצת הוועדה למתחמי פינוי בינוי אשר ניתנה לאחר קבלת המלצתו של יושב-ראש מוסד התכנון המוסמך, ובהתאם לתנאים שקבעה; אושרה תכנית פינוי ובינוי, לא תידרש עוד המלצת יושב ראש מוסד התכנון המוסמך; (ג) הממשלה רשאית להסמיך את שר הבינוי והשיכון להרחיב, לצמצם או לשנות בצו, על פי המלצת הוועדה למתחמי פינוי בינוי, את גבולותיו של שטח שהממשלה הכריזה עליו, כעל מתחם פינוי ובינוי.

איריס פרנקל-כהן: ההערה מתייחסת לבחינה הבין משרדית שנדרשת לצורך ההארכה.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות שבמקרה הזה מספיק ששר השיכון יחד עם השר לפי חוק זה, כלומר שר הפנים, יקבעו אם יש מקום להאריך.

איריס פרנקל-כהן: חבל על הבירוקרטיה.

יהודה זמרת: הסברנו שהנושא נוגע גם לשר האוצר, גם למשרד התחבורה.

יהודה זמרת: יש פה מספר משרדים שהעניין נוגע להם.

אמנון כהן: בגלל זה הכל תקוע במדינה.

אמנון כהן: כשיש ריבוי התייעצויות הכל תקוע.

אמנון כהן: מספיק.

יהודה זמרת: לכן אמרנו שבמקום ללכת ל-4 שרים ולעשות התייעצויות, שהממשלה תכריע.

יהודה זמרת: פעם אחת גוף אחד שפונים אליו שמקבל הכרעה.

יהודה זמרת: אם לא, יהיו פה פשוט התייעצויות עם 4 שרים.

יהודה זמרת: מבחינה פרקטית הממשלה כבר עדיפה.

יהודה זמרת: 558.

יהודה זמרת: ועדה למתחמי פינוי ובינוי.

יהודה זמרת: הממשלה תמנה ועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי, וזה הרכבה: (1) נציג שר הבינוי והשיכון, והוא יהיה יושב ראש; (2) נציג השר;(3) נציג שר האוצר; (4) נציג השר להגנת הסביבה; (5) נציג שר התחבורה והבטיחות בדרכים; (6) נציג ראש הממשלה; (7) נציג הרשות למקרקעי ישראל שימונה על ידי מנהל הרשות; סימן ג': מפקחים 559.

יהודה זמרת: הסמכת מפקחים (א) השר רשאי להסמיך, מבין עובדי המדינה, עובדי רשות מקומית, עובדי ועדה מקומית או עובדי רשות שהוקמה בחוק, מפקחים לעניין חוק זה.

יהודה זמרת: (ב) לא יוסמך מפקח לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה..

אמנון כהן: אתה מתכוון למפקחי בנייה?

יהודה זמרת: כן, אלה מפקחי בנייה.

אמנון כהן: זה מוסדר היום.

יהודה זמרת: יש היום הסדר.

יהודה זמרת: אנחנו רוצים לקחת את הסעיף הקיים היום ולהכניס בתוכו מספר שינויים שנובעים מהתפתחות חקיקתית ומבעיות שהתעוררו לאורך השנים בסמכויות.

יהודה זמרת: משטרת ישראל הודיעה, במענה לפניית השר אליה בעניין, כי אין מניעה למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; לא הודיעה משטרת ישראל כאמור תוך חודשיים ממועד קבלת הפנייה אליה, לא יהיה בכך בלבד כדי למנוע הסמכתו של אדם כמפקח.

אמנון כהן: זאת אומרת שאם היא לא נתנה תשובה.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: אם היא לא נתנה תשובה אנחנו מבחינתנו משוחררים להמשיך את ההליך, אלא אם כן אנחנו יודעים שיש לנו מידע או כל מניעה אחרת ואנחנו יכולים.

יהודה זמרת: זה שיקול דעת.

אמנון כהן: האם אני יכול להגיד שאם במקרים בהם מינהל התכנון לא נותן תשובות בזמן כזה וכזה אוטומטית הוא יקבל תשובה?

אמנון כהן: זה אותו דבר.

קריאה: אותו דבר.

יהודה זמרת: בדברים מסוימים יש פה מנגנונים שאם תוך 30 ימים.

יהודה זמרת: .

קריאה: אני מגבה אותך, אדוני.

אמנון כהן: הוא אמר לי תוך 60 ימים.

אמנון כהן: נתתי זמן.

אמנון כהן: לא עברת, תתקדם הלאה.

קריאה: אי אפשר לאכול את העוגה רק מצד אחד.

אמנון כהן: אנחנו נדון בזה.

יהודה זמרת: הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, בהתאם להוראות שקבע השר בהסכמת השר לביטחון פנים;

אמנון כהן: שאלתם אותו?

אמנון כהן: הוא מסכים, נכון?

אמנון כהן: עלה הנושא הזה בממשלה והשר לביטחון פנים נתן את דעתו?

אמנון כהן: הוא אמר שהוא מוכן, שזה מסודר?

יהודה זמרת: יש פה תיקון.

יהודה זמרת: הלשכה המשפטית של הכנסת מבקשת את המנגנון האוטומטי.

יהודה זמרת: היה נוסח בממשלה שלכאורה בא ואמר שכל עוד לא התקבל אישור אקטיבי אי אפשר להמשיך את ההליך.

אמנון כהן: אנחנו שינינו?

יהודה זמרת: יש היום בחקיקה היותר מודרנית מנגנונים שנקבעו כדי להבטיח מעבר יותר מוקדם.

יהודה זמרת: המשטרה תעלה את השגותיה.

יהודה זמרת: כך צריך להיות.

יהודה זמרת: (3) הוא עומד בתנאי כשירות נושאים בהתאם להוראות שקבע השר בהסכמת השר לביטחון פנים.

יהודה זמרת: (ג) הודעה על הסמכת מפקח לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.

יהודה זמרת: 560.

יהודה זמרת: סמכויות מפקחים (א) לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה ,רשאי מפקח, לאחר שהזדהה לפי הוראות סעיף 561 – (1) לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו; (2) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח או להקל על ביצוע הוראות חוק זה ; בפסקה זו, "מסמך" – לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים; (3) לערוך בדיקות או מדידות.

יהודה זמרת: (ב) התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חלק ט', למעט סעיפים 538 ו-539, רשאי המפקח – (1) לחקור כל אדם הקשור לעבירה כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור; על חקירה לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים (2) ו-(3) לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), בשינויים המחויבים; (2) לתפוש כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות הפרק הרביעי לפקודת מעבר וחיפוש, בשינויים המחויבים; לבקש מבית משפט צו חיפוש על פי סעי 23 לפקודת מעצר וחיפוש, ולבצעו; על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 24(א)(1), 26 עד 28 ו-45 לפקודת מעצר וחיפוש, בשינויים המחויבים.

יהודה זמרת: (ג) סירב אדם להיענות לדרישת המפקח, בהתאם להוראות סעיף זה, והיה חשש שיימלט או שזהותו אינה ידועה, רשאי המפקח לעכבו עד לבואו של שוטר, ויחולו על עיכוב כאמור הוראות סעיף 75(ב) ו-(ג) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996, בשינויים המחויבים.

יהודה זמרת: (ד) אין בסמכויות מפקח לפי חוק זה כדי לגרוע מסמכויות פיקוח שניתנו לו לפי כל דין אחר.

יהודה זמרת: 561.

יהודה זמרת: זיהוי מפקחים.

יהודה זמרת: מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו, ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודה חתומה בידי השר המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יראה על פי דרישה.

יהודה זמרת: 562.

יהודה זמרת: כניסה לקרקע (א) מי שהורשה לכך על ידי הוועדה המקומית או על ידי הוועדה המחוזית, מפקח שהוסמך לפי הוראות סעיף 559 או שוטר (בסעיף זה – מורשה) רשאי להיכנס בכל עת סבירה לכל קרקע ולסקור, למדוד ולבדוק אותה ולעשות בה כל פעולה הדרושה לביצוע חוק זה ולפיו, ובין היתר לצורך עריכתה וביצועה של תכנית; (ב) לא ייכנס מורשה לבניין המשמש למגורים אלא בשעות היום ובהסכמת המחזיק, לאחר שמסר לו, ככל האפשר 24 שעות מראש, הודעה על כך בכתב.

יהודה זמרת: (ג) לא ייכנס מורשה לקרקע שבהחזקת צבא הגנה לישראל או מי ששר הביטחון קבע לעניין זה, אלא באישור של מי שהוסמך לכך על ידי שר הביטחון.

יהודה זמרת: (ה) המחזיק בקרקע יאפשר כניסה לקרקע וביצוע הפעולה בהתאם לצו הכניסה, ויסייע באופן סביר לביצועה; לא עשה כן, רשאי המורשה על פי הצו לעשות שימוש בכוח סביר לשם ביצועו.

יהודה זמרת: (ו) מחזיק כדין בקרקע רשאי לערער על צו כניסה שניתן לפי סעיף קטן (ד), ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 555, בשינויים המחויבים.

יהודה זמרת: סימן ג: תחולה על המדינה, ביצוע סמכויות.

יהודה זמרת: 563.

יהודה זמרת: תחולה על המדינה (א) חוק זה מחייב גם את המדינה, אולם לא יחולו עליה הוראות חלק ט', פרט לסעיף 514; הוראה זו אינה גורעת מאחריותו הפלילית של אדם אחר.

יהודה זמרת: (ב) המדינה פטורה מתשלום אגרה לגבי בנייה לצורכי ציבור.

יהודה זמרת: 564.

יהודה זמרת: אצילת סמכות.

יהודה זמרת: על אף האמור סעיף 33(א) לחוק יסוד: הממשלה, סמכויות הממשלה לפי חוק זה לא ניתנות לאצילה לאחד משריה.

יהודה זמרת: 1א.

יהודה זמרת: נציג שר.

יהודה זמרת: נציג שר במוסד תכנון יהיה מבין עובדי משרדו של השר הממנה אלא אם כן נקבע אחרת בחוק זה.

איריס פרנקל-כהן: כאן יש איזו שהיא תוספת שדיברנו עליה אתמול.

איריס פרנקל-כהן: התוספת הזאת אומרת: "יהיה מבין עובדי משרדו של השר הממונה ובעל כישורים לייצג את ענייני המשרד".

יהודה זמרת: 568.

יהודה זמרת: גביית סכומים המגיעים לוועדה מקומית או למדינה (א) סכומים המגיעים לוועדה מקומית או למדינה לפי חוק זה, לרבות תשלומי חובה, היטל השבחה ותשלומי איזון, ניתן לגבותם בהוצאה לפועל כאילו היו פסק דין סופי של בית משפט.

יהודה זמרת: (ב) מבלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), על סכומים כאמור תחול פקודת המסים (גבייה.

יהודה זמרת: (ג) הוצאות שנפסקו על ידי מוסד תכנון המוסמך לפסוק הוצאות לפי חוק זה, סכום פיצויים או פיצויי הפקעה שנפסקו על ידי שמאי מכריע או ועדת ערר כנגד מי שאינו המדינה, ניתן לגבותם בהוצאה לפועל כאילו היו פסק דין סופי של בית משפט;

איריס פרנקל-כהן: יש הערה נוספת שהערתי כאן - היא דווקא מונחת לפתחכם - לגבי סעיף 563(א).

איריס פרנקל-כהן: הסעיף הזה מאפשר להוציא צו הפסקה שיפוטי כנגד המדינה.

איריס פרנקל-כהן: העניין הוא שהסעיף הזה מבחינה היסטורית הוא איזו שהיא שארית מהסדר קודם שהיה ואיפשר לתובע להגיש תביעה כזאת כנגד המדינה.

איריס פרנקל-כהן: היום, כאשר התובעים הם התובעים של המדינה אני לא רואה איך פרקטית זה נעשה.

יהודה זמרת: היועץ המשפטי לממשלה מגיש וגם מנחה את אותם גורמים, הוא לא צריך בית משפט כדי להנחות אותם.

איריס פרנקל-כהן: אני לא מצליחה להבין איך זה ייעשה.

איריס פרנקל-כהן: זה לא ייעשה.

יהודה זמרת: בסדר.

יהודה זמרת: נבחן את זה.

יהודה זמרת: אנחנו מבינים את המשמעות.

יהודה זמרת: (ד) היטל השבחה המוטל על מקרקעין על פי חוק זה יהיה שעבוד ראשון על אותם מקרקעין, ואולם יראו שעבוד ראשון לפי סעיף 11א(1) לפקודת המסים (גביה) כקודם לו.

יהודה זמרת: (ה) הוצאות ביצוע צווים שבוצעו על ידי המדינה, הוועדה המקומית או רשות הטבע והגנים ניתן לגבותם בהוצאה לפועל כאילו היו פסק דין סופי של בית המשפט.

יהודה זמרת: (ו) שכר טרחה המגיע לשמאי מכריע או לשמאי מייעץ לפי חוק זה, ניתן לגבותו בהוצאה לפועל כאילו היה פסק דין סופי של בית משפט.

יהודה זמרת: 565.

יהודה זמרת: ביצוע ותקנות (א) השר ממונה על ביצוע של חוק זה ,והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו בהתייעצות עם המועצה הארצית, ובין השאר בעניינים אלה: (1) הוראות לעניין בקשות להיתרים, תוקפם והתנאים בהם, לרבות הנוהל להגשה מקוונת של תכנית, של בקשה להיתר או של בקשה למידע והחתימה על מסמכים אלה; (2) הוראות לעניין הטפסים וסדרי הנוהל בכל הליך לפי חוק זה למעט הליך בוועדה ערר, בבית משפט או בבוררות; הוראות בעניין גודלם, גובהם ונפחם של חדרים, יחידות דיור ובניינים מראם החיצוני, בטיחותם, יציבותם והספקת שירותים בהם, הגנה עליהם מפני רע, אקלומם, אוורורם וניזוקם; (4) הוראות לעניין מספר מקומות החנייה שיש להתקין לכל שימוש בקרקע ומיקומם, ובדבר דרכי הגישה לבניינים ולמגרשים; (5) הוראות לעניין בטיחות הציבור והעובדים בעת ביצוע עבודה הטעונה היתר לפי חוק זה, לרבות לעניין ערימת חומרים ופסולת בדרכים ובקרקעות ופינויים מאלה;

איריס פרנקל-כהן: ההערה שלי מתייחסת לעובדה שחוק התכנון והבנייה מאפשר גם עבודות שפטורות מהיתר.

איריס פרנקל-כהן: גם פה צריך להבטיח את הבטיחות.

יהודה זמרת: יש הוראות בחקיקה שמסדירות את נושא הבטיחות.

יהודה זמרת: לא באנו להחליף את חוק הבטיחות בעבודה, את סמכויות התמ"ת, את סמכויות כל השרים.

יהודה זמרת: יש לנו נושאים שבאים ומסדירים.

יהודה זמרת: במקרה שאין היתר חלות ההוראות כלליות לגבי בטיחות, יש את דיני הנזיקין.

יהודה זמרת: בהחלטה אם צריך לתת פטור או לא לתת פטור תיבחן, בין היתר, המשמעות של ביצוע העבודה והשלכותיה.

יהודה זמרת: דיברנו שפטור לא יינתן אם יש לזה השלכות על הסביבה.

יהודה זמרת: אם זה מסכן זה לא ייכנס לפטור.

יהודה זמרת: העבודות של הפטור הן לא העבודות של הבטיחות.

יהודה זמרת: (6) הוראות לעניין הזמנים והדרכים שבהם יש לבצע עבודה הטעונה היתר לפי חוק זה או שבהם מותר שימוש חורג לפי חוק זה, הכל כדי למנוע מטרד מהשכנים ומהציבור; (7) בהסכמת שר האוצר – אגרות שישתלמו לפי חוק זה, לרבות לעניין בקשה למידע, בקשה להיתר, הגשת תכנית, הגשת ערר, בקשה לאישור אחר לפי חוק זה ובקשה להשבת היטל השבחה; (8) הוראות אחידות לעריכתן של תכניות, תנאים להגשתן וקליטתן; (9) דרכי העיון בתכניות, בהיתרים ובמסמכים שמותר לעיין בהם לפי חוק זה; (10) כללים לחישוב שטחם של מגרשים לבנייה לצורכי רישוי ותכנון, ולחישוב השטח הכולל המותר לבנייה, גובה הבניינים, ומספר הקומות; (11) כללים לעניין הוכחת זכות בקרקע לעניין חוק זה; (12) כללים לעניין הקמת בניינים זמניים, השימוש בהם ופירוקם וכן לעניין אתרי התארגנות; (13) הוראות לעניין נוסח ההודעה, צורת הפרסום של הודעות לפי חוק זה ובין היתר הוראות לעניין פרסום הודעה על גבי שלט, לרבות מספר השלטים, צורת השלט, הכיתוב עליו, מידותיו, אופן הצבתו ומיקומו, דרכי הסרתו, אחריות מגיש התכנית להצבת השלט, תחזוקתו והסרתו וכן הוראות לעניין דרכי פרסום חלופיות; (14) בדיקת חומרים המשמשים או שנועדו לשמש לבניין, בין שנקבע להם תקן רשמי ובין שלא נקבע, וכן בדיקת הקרקע לביסוס הבניינים; (15) דרכי מסירתם של הודעות, מסמכים ותעודות אחרות לפי חוק זה, למעט הודעות ומסמכים בהליכים משפטיים; (16) כללים בדבר פיקוח וביקורת במקום הבנייה, ודיווח על ביצוע עבודה; (17) כללים בדבר חיוב ועדה מקומית להעביר לאוצר המדינה חלק מסך האגרות ששולמו עבור הגשתה של תכנית או בקשה להיתר, בשל אי עמידה במועדים הקבועים בחוק זה לעניין אותה תכנית או בקשה כאמור; (19) בהסכמת השר לביטחון פנים – מידע הנדרש בדבר הגשת כתב אישום או הרשעה לצורך בדיקת תנאי כשירות של ממלאי תפקידים לפי חוק זה.

יהודה זמרת: (ג) השר יתקין תקנות לפי חוק זה בהתייעצות עם המועצה הארצית.

יהודה זמרת: תקנות כאמור בסעיף קטן (א), שעניינן מתקני תקשורת בלבד, יותקנו בהתייעצות עם שר התקשורת.

איריס פרנקל-כהן: הרשימה הזאת מהווה חלק קטן מרשימת התקנות שנדרשות לצורך יישומו של החוק.

איריס פרנקל-כהן: רשימת כל התקנות נמצאת בפניכם, מה שנקרא מיפוי חקיקת משנה הנדרשת לביצוע של החוק.

איריס פרנקל-כהן: זה לא מעט.

איריס פרנקל-כהן: התקנות הרלוונטיות לחוק שנקבעו מכוח החוק הקיים שבטל לפי החוק שאנחנו דנים בו, ימשיכו לעמוד בתוקפן ככל שהן לא סותרות את כל מה שקורה בחוק לפי סעיף 23 לחוק הפרשנות.

איריס פרנקל-כהן: הבעיה מה קורה עם מה שחסר.

איריס פרנקל-כהן: לגבי מה שחסר יש שתי שאלות שמתעוררות.

איריס פרנקל-כהן: אחת זה מבחינת לוח הזמנים.

איריס פרנקל-כהן: אין בחוק, ואני מניחה שלא בהכרח צריך להיות בחוק, איזו שהיא קציבת זמנים לגבי תקנות שצריך להתקין לצורך יישומו.

איריס פרנקל-כהן: אין ספק שיש פה תקנות שבלעדיהן אי אפשר יהיה להתחיל לעבוד, לכן אני מאוד אשמח - אני מניחה שגם היושב-ראש מאוד ישמח – לשמוע איך הולכים להתמודד עם הדבר הזה, עם המאסה העצומה של תקנות שצריך לאשר בפרק זמן מאוד קצר.

אמנון כהן: הם כבר הכינו את התקנות לפני שהכינו את החוק.

אמנון כהן: משרדי הממשלה מוכשרים.

יהודה זמרת: המקום לדון בשאלה הזאת הוא בהוראות המעבר וכניסתו לתוקף של החוק, לא בסעיף הזה של ההסמכה.

יהודה זמרת: השאלה נשאלה.

יהודה זמרת: אני חושב שהתשובה צריכה להינתן בפרק של הוראות המעבר כדיון משלים, לא פה.

אמנון כהן: תעבירו הלאה את המסר שבדרך כלל כשמחוקקים חקיקות, אחר כך תקנות אנחנו תוחמים את התקנות בזמן כי הרבה פעמים חוק לא יכול להיכנס לתוקף כל עוד אין תקנות.

אמנון כהן: בדרך כלל כל התקנות שנגזרות מהחוק עוברות שוב אישור ועדה על-מנת שעין פרלמנטרית תבחן אם עשיתם את זה מידתי, לא מידתי.

אמנון כהן: תעבירו את זה הלאה.

אמנון כהן: הוועדה עומדת לרשותכם.

אמנון כהן: כמו שאנחנו באופן נמרץ עובדים על הסעיפים, כך גם על התקנות אנחנו נשב פה נמרצות שעות על גבי שעות, נשקיע זמן, נשנה איפה שצריך לשנות.

אמנון כהן: בשביל זה התקנות מגיעות לוועדה.

אמנון כהן: זה לתשומת לב כללי.

ארז קמיניץ: ברור שהכנסת לא רוצה שנטריד אותה בתקנות.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: אנחנו אוהבים שמטרידים אותנו, בעיקר בתקנות.

ארז קמיניץ: יש תקנות שאתה מאוד.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: על זה אני מוכן לדבר.

אמנון כהן: התפישה היא שצריכה להיות אכסניה פה, אלא אם כן שוכנענו שאפשר בגלל הבירוקרטיה, בגלל זירוז.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: בדרך כלל חקיקה זה 50 סעיפים ותקנות.

יהודה זמרת: החוק הזה, בגלל הרזולוציה שהוא נכנס אליה בנושאים, הוא בשלב שבין חקיקה לתקנות.

יהודה זמרת: חלק לא מבוטל מההסדרים המשניים שהם בדרך כלל בחקיקה בגלל החשיבות הוסדרו כבר בחוק הזה, לכן התקנות הן בדרך כלל הרבה פחות ממה שקורה בחקיקה ישראלית ששם נעשה ההסדר המהותי.

יהודה זמרת: צריך לראות את הדברים האלה.

יהודה זמרת: אנחנו אישרנו הרבה נושאים מאוד טכניים, מאוד ביצועיים של גודל חדרים, של גודל צנרת, מה יהיה מידת החום של צנרת פלסטית.

אמנון כהן: חשוב מאוד הנושא הזה.

יהודה זמרת: נורא חשוב לראות את הנושאים המהותיים שנשארו, לכן באנו ואמרנו שבנסיבות שנוצרו, גם בגלל לוחות זמנים.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: גם לגבי הנושאים המהותיים האבחנה איזה תקנות, להשקפתנו, ראוי שיהיו באישור ועדה ואיזה תקנות הן תקנות ביצוע במהותן.

יהודה זמרת: .

נתן מאיר: רוב התקנות יישארו.

נתן מאיר: התקנות הרחבות ביותר.

נתן מאיר: .

יהודה זמרת: כמות התקנות שנאמרת פה היא קצת.

יהודה זמרת: .

ארז קמיניץ: צריך להבין שאין ריק.

ארז קמיניץ: אנחנו לא נמצאים בוואקום ביחס לשום תקנה שהחוק הזה מתייחס אליה.

איריס פרנקל-כהן: כמעט.

שארז קמיניץ: כמעט.

שארז קמיניץ: יש דברים שהם דברים חדשים.

שארז קמיניץ: חלק מהדברים החדשים שהכנסנו מותנים כשלעצמם בקיומן של תקנות.

שארז קמיניץ: ברור שהסעיף הספציפי שמחייב התקנת תקנות לצורך הפעלתו לא ייכנס לתוקף עד שלא.

שארז קמיניץ: .

שארז קמיניץ: אין הרבה כאלה.

שארז קמיניץ: על רוב ההפניות שלנו לעריכת תקנות או סמכות להתקנת תקנות יש כבר שכבה של תקינה קיימת.

שארז קמיניץ: זה בסדר שאנחנו רוצים לשפר אותה, אנחנו רוצים לעשות תקנות חדשות, אבל אין ריק, אין ואקום.

שארז קמיניץ: צריך להבין שזה לא אם לא תהיינה תקנות בקבועי זמן כאלה ואחרים.

שארז קמיניץ: .

אמנון כהן: אנחנו נראה לגבי כל סעיף וסעיף.

אמנון כהן: זה 620 סעיפים.

ארז קמיניץ: אני באופן כללי רוצה להגיד במענה להערה שנשמעה פה מהייעוץ, שזה לא שיש פה ריק.

ארז קמיניץ: גם אם לא נספיק עד כניסתו של החוק לתוקף את כל 80 התקנות שצריך לשדרג, לא תמיד, או כמעט לא יקרה.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: ידוע.

אמנון כהן: ארז, אנחנו יודעים, אבל יחד עם זאת אנחנו אומרים שאת כל התקנות אנחנו צריכים לבחון, אולי יבואו לפה לדיון, אולי נאלץ בלב כבד להגיד שתעשו את זה בלי עין פקוחה של.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: צריך לזכור שכל התקנות פה הן בין היתר בהתייעצות עם המועצה הארצית.

יהודה זמרת: אלו לא תקנות שנחתמות במחשכים.

אמנון כהן: אני לא אומר שהן לא עוברות עוד עין, אבל העין הפרלמנטרית, העין של הריבון היא הכי חשובה.

אמנון כהן: שלחו אותנו לכאן ואמרו לנו שאנחנו המייצגים.

ארז קמיניץ: זה נכון.

אמנון כהן: בוועדות ארציות עושים את העבודה אנשי מקצוע.

אמנון כהן: אנחנו צריכים עין ציבורית שתבחן.

איריס פרנקל-כהן: אני הצעתי שנגדיר כמה תחומים שבהם יש הצדקה רבה יותר לאישור תקנות, כמו למשל תקנות שיש להן השפעה על זכויות אדם כאלו אחרות, או תקנות.

איריס פרנקל-כהן: .

יהודה זמרת: מה זה תקנות לזכויות אדם?

איריס פרנקל-כהן: אפילו פרסום שהוא טכני לחלוטין.

יהודה זמרת: פרסום זה בגופן 12,14,17.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות משמעותי באיזו שפה זה ואיפה זה.

איריס פרנקל-כהן: תקנות לגבי נושאים חדשים, כמו מכוני בקרה.

אמנון כהן: זה ודאי שיבוא.

אמנון כהן: יש לך ספק?

יהודה זמרת: 566.

יהודה זמרת: תקנות סדרי דין.

יהודה זמרת: שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לעניין סדרי הדין בהליכים לפי חוק זה בפני בית משפט, בפני ועדת ערר או בפני שמאי מכריע ובין השאר הוראות בדבר מתן צווים על פי המבקש בלבד.

יהודה זמרת: 566א.

יהודה זמרת: בכל מקום בחוק זה שנקבעה תקופה קצובה במספר ימים, יחולו הוראות אלה:

יהודה זמרת: נקבעה תקופה קצובה שעד 7 ימים – יימנו בה ימי עבודה בלבד; נקבעה תקופה קצובה שעד 30 ימים – יימנו בה ימים, כמשמעותם בפקודת הפרשנות, ואולם, במניין ימי התקופה לא יבואו ימי חול המועד סוכות או חול המועד פסח.

יהודה זמרת: סימן ה': רישום מקרקעין 567.

יהודה זמרת: הגבלות לעניין רישום קרקעות בפנקסי המקרקעין (א) לא יירשמו חלוקה או איחוד של קרקעות בפנקסי המקרקעין אלא אם כן נקבעו בתכנית או בתשריט חלוקה ועל פי תשריט לצורכי רישום שאושר ככשר לרישום על פי פקודת המדידות.

יהודה זמרת: לא יינתן פסק דין חלוקה או לאיחוד של קרקעות אלא אם כן נקבעו בתכנית או בתשריט חלוקה.

יהודה זמרת: לא יהיה תוקף לרישום חלקה שנעשה בניגוד לסעיף זה.

יהודה זמרת: (ד) אין בהוראת סעיף זה כדי לגרוע מהוראות פקודת הסדר זכויות במקרקעין (נוסח חדש), מההוראות לפיה, או מכל סמכות הניתנת לפקיד ההסדר לפי הפקודה האמורה.

יהודה זמרת: לא יירשם תשריט חלוקה בפנקסי המקרקעין אלא על פי בקשת בעל הקרקע, המדינה, רשות מקומית או ועדה מקומית, ולאחר תשלום האגרות שנקבעו לכך על פי כל דין; על הבקשה ורישומה יחולו הוראות לפי חוק המקרקעין.

ארז קמיניץ: זה לא תוקף לרישום חלקה, זה רישום חלוקה.

איריס פרנקל-כהן: ההערה מתייחסת לכך שצריך להסדיר את זה בחוק המקרקעין.

איריס פרנקל-כהן: דקה לפני הדיון הגיעו הערות של לשכת עורכי הדין שגם היא חושבת כך.

ארז קמיניץ: לא את הכל, את (ה).

רחל אלתרמן: האם את מתכוונת גם בחוק המקרקעין או שרק בחוק מקרקעין?

איריס פרנקל-כהן: גם בחוק המקרקעין.

איריס פרנקל-כהן: חלק מההערות אפשר.

איריס פרנקל-כהן: .

נתן מאיר: האמת היא שלא חייבים.

נתן מאיר: זה לא משנה הרבה מהמצב היום.

נתן מאיר: הסעיפים האלה חוזרים על סעיפים שנמצאים היום בחוק התכנון והבנייה.

נתן מאיר: מי שעוסק במקרקעין צריך לדעת להסתכל גם בפרק של איחוד וחלוקה בחוק התכנון והבנייה.

יהודה זמרת: אי אפשר לעשות חקיקה פה וגם שם.

בן אריה: סעיף 557.

בן אריה: לא ברור איך הממשלה תבצע את ההכרזה.

בן אריה: למה בכלל צריך את הממשלה בשביל לבצע את ההכרזה?

בן אריה: יש ועדה כל כך מכובדת בסעיף 558 שממליצה להכריז על מתחם כמתחם פינוי-בינוי.

בן אריה: אין, לפי דעתי, שום סיבה להעביר את זה לממשלה.

בן אריה: צריך להסמיך את השר או לחלופין את שר הבינוי והשיכון ביחד עם השר להכריז על מתחם, לא ללכת לסרבול.

בן אריה: זה בוודאי יעכב את הדברים.

בן אריה: שאלתי את השאלה מה קורה בינתיים עם מתחמי בינוי- פינוי שהוכרזו בעבר ועוד לא הבשילו להפקדה.

בן אריה: מה קורה איתם?

בן אריה: האם צריך להתחיל תהליך מחדש, להכריז מחדש?

בן אריה: לא ברור לפי הסעיפים כאן.

בן אריה: אני מבקש לקבל הסבר.

בן אריה: הסעיף הבא הוא סעיף 558.

בן אריה: בסעיף 558 חסר באופן מאוד בולט בוועדה המאוד מכובדת נציג של השלטון המקומי.

בן אריה: לא ברור איך בכלל לא הוכרז נציג השלטון המקומי שהוא הרלוונטי ביותר כדי לקבוע אם המתחם הוא סביר, אם הוא בכלל מתאים לפינוי-בינוי.

בן אריה: זה שמפשיר מכיר הכי טוב את המצב בשטח.

בן אריה: אין נציג לשלטון המקומי.

בן אריה: לפי דעתי צריך להכניס נציג של השלטון המקומי.

בן אריה: בקשר למפקח.

בן אריה: אני מבקש לקבל הסבר האם המפקח הממונה לפי חוק זה מייתר את המפקח העירוני או את הפיקוח העירוני.

בן אריה: יש הרי פיקוח עירוני.

בן אריה: נכון שצריך להסמיך את המפקחים העירוניים לקבל את הסמכויות המפורטות כאן בחוק, אבל לא צריך להוסיף עוד מפקחים שימונו על ידי השר או על ידי גורמים אחרים.

בן אריה: יש פיקוח עירוני, לפי דעתי הוא יעיל.

בן אריה: אם צריך להוסיף לו..

אמנון כהן: זאת הכוונה.

אמנון כהן: לא השר ימנה פקחים.

בן אריה: כתוב.

אמנון כהן: הם ימונו על ידי השלטון המקומי, על ידי הרשות המקומית.

בן אריה: אם היה כתוב הרשות המקומית בלבד..

אמנון כהן: לא משתמע מכך?

אמנון כהן: אתם רוצים למנות פקחים נוספים על ידי השר?

יהודה זמרת: השר ממנה היום עובדי מדינה בתחומים השונים.

אמנון כהן: מפקח של בנייה עירונית.

יהודה זמרת: גם מפקחים.

יהודה זמרת: יש מפקחים של ועדות מקומיות, מפקחים של ועדות מחוזיות.

אמנון כהן: זה קיים היום?

יהודה זמרת: היום.

יהודה זמרת: גם עובדים של רשות ניקוז כנרת בתור מי שאחראיים על מתחם הכנרת.

בן אריה: תגדירו, בבקשה, שזה רק לוועדות מחוזיות וכן הלאה.

בן אריה: לוועדות מקומיות יש פיקוח.

יהודה זמרת: למה את העובד של רשות ניקוז כנרת שאחראי לשמור על מה שקורה במתחם הכנרת – זה מאגר המים הכי גדול של מדינת ישראל, יש משמעויות נורא גדולות – לא ראוי ונכון, כמי שכפוף לדיני משמעת, חלים עליו כל הכללים, להסמיך?

נתן מאיר: הכוונה היא להבהיר שזה לא גורע מהסמכויות של הוועדות המקומיות והרשויות למינוי הפקחים.

יהודה זמרת: הוועדות המקומיות לא ממנות גם היום את הפקחים.

יהודה זמרת: הם כולם מוסמכים, מקבלים הסמכה.

יהודה זמרת: הם עוברים תנאי כשירות.

יהודה זמרת: השר ממנה אותם.

יהודה זמרת: לא כל ועדה מקומית בודקת את הכשירויות.

יהודה זמרת: צריך לזכור את הסמכויות של הפקחים האלה.

יהודה זמרת: הן קצת יותר גדולות מסמכויות של פקחים עירוניים רגילים שאתה רואה.

יהודה זמרת: ניתנות להם סמכויות עיכוב, ניתנות להם סמכויות חקירה.

יהודה זמרת: אנחנו לא נותנים את זה לאף פקח עירוני רגיל בחקיקה ישראלית.

יהודה זמרת: בגלל שזה סמכויות כניסה למקרקעין.

יהודה זמרת: .

בן אריה: מה יעשו המפקחים העירוניים?

נתן מאיר: הוא מתכוון לכך שגם פקחים עירוניים צריכים סמכויות ממלכתיות.

מאיר ברקן: השאלה אם הכוונה לייתר את הפיקוח.

נתן מאיר: לא לייתר, לכן אמרתי שאולי צריך הבהרה.

בן אריה: סעיף 565.

בן אריה: דובר כבר די הרבה על עניין התקנות.

בן אריה: יש הרבה מאוד תקנות שאינן כלולות ברשימה הזאת.

בן אריה: בשביל מה צריך להכניס רשימה מפורטת בחוק?

בן אריה: צריך להגיד שהשר יהיה מוסמך לתקן תקנות בהתאם לחוק.

בן אריה: אם אתה עושה רשימה אתה אומר שהשר לא מוסמך לתקן את יתר התקנות.

יהודה זמרת: כתוב בין היתר בנושאים האלה.

יהודה זמרת: הכוונה להתוות שיקול דעת.

בן אריה: יש עניין של כניסת החוק לתוקף של 6 חודשים - אני מקווה שיהיה מהר - מיום שיפורסם.

בן אריה: אין שום סיכוי שכל התקנות שצריכים לכתוב יהיו מוכנות תוך 6 חודשים.

בן אריה: צריך לקבוע בחוק הוראת מעבר שלגבי תקנות חדשות שלא יתוקנו ישתמשו בתקנות של החוק הקיים.

יהודה זמרת: זאת ההבהרה שאומרת.

יהודה זמרת: .

איריס פרנקל-כהן: זאת בדיוק ההבהרה שצוינה.

ארז קמיניץ: זה חוק הפרשנות.

בן אריה: גם בחוק הקיים יש הרבה מאוד תקנות שביניהן ובין והתקנות של חוקים אחרים יש סתירות רבות.

בן אריה: זאת אחת הסיבות, אולי, שהיה צורך לעשות סדר בחוק הזה.

בן אריה: צריך לתת זמן להכין תקנות מסודרות.

בן אריה: אני מסכים שצריך לקבוע מועדים.

בן אריה: צריך לתת זמן לוועדות מצומצמות של משרד הפנים להכין תקנות.

בן אריה: עכשיו יש עוד בעיה.

בן אריה: משרד השיכון עובד במקביל על קוד הבנייה.

בן אריה: אני לא יודע מה זה קוד הבנייה.

בן אריה: האם זה יהיה התקנות?

בן אריה: אם זה יהיה בתקנות, אז בשביל מה צריך..?

אמנון כהן: משרדים עובדים כל הזמן, הם מחדשים.

אמנון כהן: התפקיד שלהם להתחדש, להביא רעיונות חדשים, להוציא את הפלונטרים.

בן אריה: לפי ועדת זיילר קוד הבנייה אמור להחליף את כל התקנות, התקנים והמפרטים ולאחד אותם ביחד.

בן אריה: אם זה קוד הבנייה, אז לא צריך.

בן אריה: .

בן אריה: ב-565 היה סעיף 19 עם סנקציה מזערית על מכוני הבקרה, על כך שייקחו חלק מהכסף ויעבירו אותו למדינה.

בן אריה: בינתיים ביטלו את סעיף 19, אז אין בכלל סנקציה.

בן אריה: אני חוזר ואומר שהחוק הזה לא יעבוד אם לא יהיו סנקציות על אי עמידה במועדים.

אמנון כהן: את זה אמרנו.

אמנון כהן: נטפל בזה.

בן אריה: עכשיו אני רוצה לשאול משהו כללי.

בן אריה: נעלם לנו חלק י"א.

איריס פרנקל-כהן: לא נעלם.

איריס פרנקל-כהן: הוא זוכה לכבוד מיוחד.

בן אריה: זאת אומרת, לא עכשיו.

בן ציון: יש לנו מספר הערות.

בן ציון: בנושא סעיף 559 שוחחנו עם נציג משרד המשפטים.

בן ציון: אני מניח שתהיה בסופו של יום הסכמה.

בן ציון: בסופו של יום זה לא החוק הראשון, לצערנו, שמדבר על הסמכת מפקחים.

אמנון כהן: כל יום אני דן בזה.

אמנון כהן: אני לא יודעת מה עושה משטרת ישראל, אבל כל יום עוד פקח ועוד פקח.

בן ציון: בסופו של יום צריך שיהיה סעיף אחד לכל אותם חוקים.

בן ציון: אי אפשר שבחוק הזה תהיה הגדרה אחת ובחוק אחר תהיה הגדרה אחרת, כי אין לזה סוף.

בן ציון: שוחחנו על זה עם נציג משרד המשפטים.

ארז קמיניץ: זה מוסכם.

ארז קמיניץ: יש דבר סטנדרטי, נבדוק אותו.

איריס פרנקל-כהן: נבדוק את הנוסח.

איריס פרנקל-כהן: ראיתי את הנוסח, הוא לא שונה.

בן ציון: הוא לא שונה בהרבה.

איריס פרנקל-כהן: הוא לא מאוד שונה, אבל 90 ימים.

איריס פרנקל-כהן: .

ארז קמיניץ: אני חושב שאין בעיה עם 3 חודשים.

ארז קמיניץ: יש טעם רב בהערה הזאת.

ארז קמיניץ: לא דיברנו עם המשטרה כשביקשת את התיקון.

ארז קמיניץ: יש טעם בהערה.

ארז קמיניץ: אני חושב שצריך לקבל את ההערה הזאת באופן עקרוני.

בן ציון: רציתי להסביר ש-30 היום הנותרים האלה הם קריטיים.

יהודה זמרת: יש לו חודשיים ולא שלושה.

בן ציון: זה קריטי מבחינתנו.

אמנון כהן: למה קריטי?

ארז קמיניץ: יש להם הרבה מפקחים להסמיך.

ארז קמיניץ: יש להם הרבה עבודה.

רוני מלכא: עומס על המערכת.

אמנון כהן: איזו מערכת?

רוני מלכא: המערכת שמגיבה.

יהודה זמרת: אנחנו מגישים שם של מועמד ותעודת זהות.

יהודה זמרת: הם אמורים לבדוק אם יש לו ר.פ, חקירות.

אמנון כהן: כמה זמן לוקח לבדוק?

אמנון כהן: במחשב זה טיק טק.

בן ציון: אדוני, זה לא כל כך פשוט.

בן ציון: ברגע שהכל בסדר זה רץ.

בן ציון: מאחר ויש להם סמכויות אכיפה ולא רק סמכויות פיקוח, אנחנו צריכים מעבר לבדיקה של הרישום הפלילי לעשות גם בדיקה מודיעינית, שזה כבר סיפור אחר.

בן ציון: אנחנו לא מדברים על אדם אחד או שניים, אנחנו מדברים על מאסה של אנשים.

בן ציון: יכול להיות מצב שיתגלה שלאדם X יש תיק והוא נחקר.

בן ציון: אנחנו נצטרך לבדוק את התיק הזה.

בן ציון: זה כבר סיפור אחר לגמרי, כי זה לקחת תיק חקירה ולבדוק אותו.

אמנון כהן: אתה מקבל רשימה.

אמנון כהן: במאגרים שיש לך יש כאלה שהם נקיים.

אמנון כהן: אתה אומר: הרשימה אושרה כי אין לי בעיה איתה, למעט 3 אנשים שלגביהם אני צריך בדיקה מעמיקה יותר, מודיעין.

אמנון כהן: אני לא יכול בשביל 3 אנשים מתוך 20 איש שאתה יכול להכשיר לתת לך זמן.

אמנון כהן: למה אני צריך לתת לך זמן בשביל אחד, שניים או שלושה?

בן ציון: הבדיקה של הרישום הפלילי והמודיעין זה משהו שאנחנו עושים לכולם.

בן ציון: זה לוקח זמן.

בן ציון: אם בסוג אחר של בדיקות אנחנו בודקים רק רישום פלילי, פה אנחנו צריכים לכולם לבדוק גם מודיעינית.

אמנון כהן: כמה זמן?

בן ציון: כל דברי החקיקה האחרים שעוסקים בהסמכת.

בן ציון: .

אמנון כהן: כמה זמן נותנים?

בן ציון: נותנים 90 יום.

ארז קמיניץ: יש נוסח סטנדרטי כיוון שיש הרבה מפקחים בחוקים אחרים.

אמנון כהן: צריך לעשות שני שלבים.

אמנון כהן: לאלה שנקיים כך, כשאז אם למישהו יש בעיה.

אמנון כהן: .

ארז קמיניץ: אם ייקח לו פחות מ-90 יום הוא בטוח יעביר את התשובה כמה שיותר מהר.

אמנון כהן: מחכים עד הרגע האחרון, תאמין לי.

ארז קמיניץ: בסדר, אז מחכים, אבל אני חושב שיש פה ערך.

ארז קמיניץ: .

יהודה זמרת: הערך של האחידות בחקיקה צריך ליצור פה סטנדרט.

אמנון כהן: אני דווקא לא חושב שזאת אחידות.

אמנון כהן: לא בהכל.

אמנון כהן: יש דברים שלא חייב.

ארז קמיניץ: לא בהכל זה נכון.

ארז קמיניץ: שאלה של קוהרנטיות חקיקתית זאת שאלה שלמה בתורת המשפט.

ארז קמיניץ: אני חושב שהמקרה הספציפי הזה שבו יש גוף ביצועי שצריך לבצע פעולות מסוימות.

ארז קמיניץ: .

ארז קמיניץ: לא עושה את זה האדון הנכבד בעצמו.

ארז קמיניץ: אם הוא היה עושה את זה בעצמו הוא היה זוכר שבחוק תכנון ובנייה זה 60 יום.

ארז קמיניץ: זה נעשה באמצעות פקידים.

ארז קמיניץ: הם צריכים לקבל.

אמנון כהן: תמיד הם הבעיה.

ארז קמיניץ: הם לא תמיד הבעיה.

ארז קמיניץ: הם צריכים לעבוד בצורה של רוטינה.

אמנון כהן: שזה הכלל.

אמנון כהן: .

ארז קמיניץ: למה להתחיל לסבך אותם בחוק תכנון ובנייה?

אמנון כהן: למה סיבכת אותם?

ארז קמיניץ: מודה.

ארז קמיניץ: מודה ועוזב ירוחם.

אמנון כהן: אנחנו נשקול את זה.

איריס פרנקל-כהן: אותה הסיפא לאותו סעיף שאומרת: "לא הודיעה משטרת ישראל כאמור בתוך חודשיים, לא יהיה בכך.."

בן ציון: אנחנו מתנגדים לסיפא.

בן ציון: חד משמעית אנחנו מתנגדים.

איריס פרנקל-כהן: הסיפא לא מופנית אליכם, כי מבחינתכם זה היינו אך.

איריס פרנקל-כהן: מבחינת

איריס פרנקל-כהן: כם יש 90 יום.

איריס פרנקל-כהן: השאלה מה קורה אם לא הודעתם.

איריס פרנקל-כהן: אם לא הודעתם ואין את הסיפא, , לכאורה עוד עלולה להיות ההנחה שאוטומטית ברגע שהוא עומד בדבר הזה ובתנאי כשירות נוספים שייקבעו הוא מקבל אישור.

איריס פרנקל-כהן: זה בעצם מונע שיקול דעת נוסף האם נכון או לא.

איריס פרנקל-כהן: זה לא קשור למשטרת ישראל, זה יותר קשור אליכם.

ארז קמיניץ: אני מציע שניקח את הנוסחים, נראה בדיוק את הנוסח שמופיע בפרקים.

ארז קמיניץ: אני חושב שזה נותן תשובה לשאלה שאת העלית.

איריס פרנקל-כהן: זהו, שלא, אלא אם כן נקבע את זה בסעיף קטן אחר.

איריס פרנקל-כהן: צריך לראות מה המשמעות מבחינת המינוי של האנשים האלה.

יהודה זמרת: מה קורה במפקחים אחרים?

איריס פרנקל-כהן: מבחינת משטרת ישראל - הם צודקים - אין בעיה מבחינת אחידות חקיקתית.

איריס פרנקל-כהן: לא איכפת לי 60 או 90 יום, אבל השאלה מה מהמשמעות של.

איריס פרנקל-כהן: .

יהודה זמרת: תסתכלי גם בחקיקה אחרת.

יהודה זמרת: צריך להבין עוד פעם את המשמעות.

יהודה זמרת: צריך לקבוע הסמכות.

יהודה זמרת: המערכת צריכה לדעת מה התוצאה שלא תהיה תשובה לא רק בחוק הזה אלא בכל החוקים.

יהודה זמרת: בסופו של יום הכנסת.

יהודה זמרת: .

איריס פרנקל-כהן: מה שנאמר כאן הוא שתוך 90 יום היא מודיעה שאין לה התנגדות.

איריס פרנקל-כהן: לא הודיעה, מה זה אומר?

איריס פרנקל-כהן: שהוא לא ממונה?

ארז קמיניץ: זה חלק מהתנאים.

איריס פרנקל-כהן: האם אי אמירה היא אמירה?

ארז קמיניץ: זאת מחלקה אחרת אצלנו במשרד.

ארז קמיניץ: היועצת המשפטית היא זאת שניסחה את הנוסח הכללי הזה.

ארז קמיניץ: אני אתייעץ איתם על הנוסח, נבדוק ונחזור עם תשובה בעניין הזה.

ארז קמיניץ: לפני הצבעות תהיה תשובה ברורה, חדה וחלקה.

בן ציון: בנוגע לסעיף הזה יש לנו הערה שלא ממש קשורה.

בן ציון: דיברנו עם מדור מידע פלילי שאמון על הנושא הזה של הבדיקות.

בן ציון: אדוני, חשוב לנו להבהיר פה שבלי תוספת תקציבית יהיה קשה למשטרה, על גבול הבלתי אפשרי, לעמוד במטלה הזאת.

בן ציון: אין לנו הערכה כרגע באיזה היקף של בדיקות מדובר, כמה עבודה תידרש.

בן ציון: אנחנו לא רואים שיש לזה התייחסות.

בן ציון: אנחנו חושבים שזה המקום להעלות את זה.

בן ציון: לעניין סעיף 560.

בן ציון: אנחנו מבקשים להבהיר שסמכות החיפוש לא תחול על חיפוש במחשבים.

בן ציון: אני מניח שזה ברור, אבל אנחנו מבקשים שזה יובהר.

בן ציון: אנחנו חיים בעולם של מידתיות וסבירות.

ארז קמיניץ: זאת לא עמדת הממשלה.

ארז קמיניץ: את ההערה הזאת אני לא מכיר, אבל.

ארז קמיניץ: .

בן ציון: לעניין סעיף 562 המדבר על סמכות כניסה, אנחנו מבקשים לוודא שהמשטרה מנויה בהגדרת מערכת הביטחון לעניין החוק הזה והוא יחול על כלל המתקנים המשטרתיים, לא רק על המתקנים הסודיים.

בן ציון: אם אדוני יבקש דוגמאות אני מניח שאני אוכל לשלוף, אבל זה לא נראה לי הגיוני שיבוא מישהו וידפוק בדלת ויגיד "באתי" תוך כדי חקירה של שלושה חשודים בתיק רצח.

ארז קמיניץ: זה כנראה לא יקרה.

ארז קמיניץ: שמענו את ההערה.

ארז קמיניץ: בינתיים זאת עמדת הממשלה.

ארז קמיניץ: אם יהיה שינוי.

ארז קמיניץ: .

בן ציון: הערה אחרונה לגבי התחולה כלפי המדינה של סעיף 563.

בן ציון: אנחנו סבורים שהתחולה צריכה להיות מסויגת בהתאם לנהלים שיבוקשו לעניין אופן ביצוע הפיקוח.

מאיר ברקן: יש לנו בעיקרון 3 הערות שמתייחסות לפרק הזה.

מאיר ברקן: לפני כן אני רוצה להבין קצת טוב יותר את הנושא של המפקחים.

מאיר ברקן: מי הם המפקחים האלה?

מאיר ברקן: האם הכוונה בפיקוח הזה הוא לפיקוח של הוועדה המקומית, או שזה פיקוח נוסף או אחר שאתם מקנים לו פה יכולות אחרות?

ארז קמיניץ: זה גם וגם.

מאיר ברקן: אם כן, אז מה מספרם?

מאיר ברקן: אני רוצה להבין על איזה היקפים אנחנו מדברים פה מבחינה מספרית.

אמנון כהן: וכמה צריך משרד האוצר לתקצב את זה.

מאיר ברקן: כנראה שזאת תהיה הדרישה הבאה.

ארז קמיניץ: שום דבר לא ישתנה בפיקוח.

מאיר ברקן: לעצם העניין הייתי רוצה להתייחס בכמה מישורים.

מאיר ברקן: במישור הראשון , לעניות דעתי, נראה לנו שהפיקוח הזה איננו מידתי.

מאיר ברקן: גם שוטר שעורך חיפוש נדרש לצו מבית המשפט לבצע את החיפוש.

מאיר ברקן: פה אני לא מוצא שום אסמכתא לכך שאפילו לחיפוש הראשוני או לכניסה הראשונית איננו נדרש המפקח לצו שיפוטי או לצו שייתן לו את האפשרות הזאת.

אמנון כהן: פקח בנייה?

מאיר ברקן: אותו פקח בנייה עלום שם שעדיין אני לא יודע מי הוא.

אמנון כהן: למה צריך צו?

מאיר ברקן: זה לא נדרש על פי החוק.

מאיר ברקן: משמעות הדבר היא שיכול להיכנס הפקח ולבצע כל חיפוש - אפילו ראשוני - ללא צו בית משפט.

ארז קמיניץ: נכון, אם הוא חושד שיש עבירת בנייה.

מאיר ברקן: אני חושב שאתה נותן פה סמכות שהיא מעבר למה שניתן היום לשוטר במדינת ישראל.

ארז קמיניץ: זה קיים היום.

אמנון כהן: זה קיים היום.

אמנון כהן: פקח מהעירייה דופק בדלת, נכנס ובודק.

אמנון כהן: עירייה קיבלה במוקד שלה תלונה על כך שהשכן בונה כך וכך.

אמנון כהן: אזרח טוב אומר: תשמע, אני חושב שהוא בונה באופן לא חוקי.

אמנון כהן: שולחים פקח כדי לבדוק.

אמנון כהן: הפקח אומר: באתי.

אמנון כהן: הוא לא מתפרץ.

אמנון כהן: הוא דופק, נכנס, בודק, רושם אם יש אישורים, אם יש היתרים ביד.

מאיר ברקן: אני חייב לעצור אותך כאן, כי זה לא נעשה בצורה כזאת.

מאיר ברקן: מגיע פקח שמבקש את רשותך להיכנס לביתך.

מאיר ברקן: פה, על פי החוק, הוא יכול להיכנס ללא רשותך, ללא צו שיפוטי ולעשות את החקירה כפי שהוא רואה לנכון.

אמנון כהן: איך היום?

מאיר ברקן: אני לא חושב שזה ראוי.

מאיר ברקן: הוא מעבר לשוטר.

ארז קמיניץ: שיפרנו את המצב של היום לפי הייעוץ המשפטי.

איריס פרנקל-כהן: תסתכל בסעיף 562(ב) לגבי בית מגורים.

יהודה זמרת: בית מגורים זה בכל אופן פרטיות מוגדרת, לכן אמרנו צו.

מאיר ברקן: הסמכויות פה חייבות להיות מידתיות, הן אינן יכולות להיות מעבר לסמכויותיו השיפוטיות או המפורשות על פי החוק של שוטר שעושה את מלאכתו.

מאיר ברקן: אם תחליט הוועדה בסופו של יום כי המנגנון הזה כפי שבא לידי ביטוי אכן יתקיים, אזי אני מבקש להקים יחידה מיוחדת שתיקרא מנגנון בקרה, בדומה ליחידת חקירות שוטרים כפי שקיימת.

מאיר ברקן: היא תצטרך לבדוק את פעילותם של אותם פקחים.

מאיר ברקן: יש הרושם שנתינת סמכויות כל כך נרחבות יכולה להיעשות ללא מידתיות וללא בקרה.

מאיר ברקן: אנחנו בהחלט חוששים מהעניין הזה.

מאיר ברקן: סעיף 562 , שהוא המשכו של 560,561, נותן פתח בלתי סביר לבעל התפקיד.

מאיר ברקן: פה אני חייב להבהיר פעם נוספת שאנחנו חושבים שיש לבקש צו כניסה ראשוני מלכתחילה לפני כניסתו של אותו פקח לאתר, לא לאפשר לו כניסה ראשונית ללא בקרה.

מאיר ברקן: רק במידה והוא רוצה לבצע את אותם חיפושים הוא יבקש מבית המשפט את צו החיפוש.

מאיר ברקן: סעיף 568 קובע החלטה משמעותית לפיה סכומים המגיעים לוועדה המקומית או למדינה לפי חוק זה ניתן לגבותם בהוצאה לפועל.

מאיר ברקן: זה שוב מהלך שאיננו מידתי, לעניות דעתנו, ואנחנו סבורים שרק כאשר הם נקבעים בפסק דין סופי של בית המשפט ראוי שנאפשר את הפעולה המנויה על פי החוק.

מאיר ברקן: ההוראה היא מרחיקת לכת ופוגעת באופן ניכר בזכויות האזרח.

מאיר ברקן: היא נותנת לשלטון כוח בלתי סביר, לכן אנחנו חושבים שיש מקום לתת לזה מידתיות.

מאיר ברקן: יש אבחנה ברורה בין הסכומים שנפסקו על ידי ועדת הערר, שהינה ועדה מעין שיפוטית, ובין סכומים שנפסקים על ידי הרשות השלטונית.

מאיר ברקן: אין לערבב בין שני הדברים ולתת להם את אותה מידתיות מבחינת החוק.

ארז קמיניץ: מה אתה מציע?

מאיר ברקן: אני לא המחוקק.

מאיר ברקן: תפקידי להעיר הערות, ארז, אלא אם כן תרצה לשתף איתי פעולה, להזמין אותי לדיונים ואז אני אציע לך פתרון.

מאיר ברקן: אנחנו סבורים כי יש להותיר את המצב הקיים כפי שהוא במתכונתו הנוכחית, לא להוסיף כוח בלתי רצוי לרשויות.

נירית אהרון: הערה לגבי סעיף 565.

נירית אהרון: הסעיף הזה קובע שהשר רשאי להתקין תקנות במגוון תחומים.

נירית אהרון: נכון שהרשימה הזאת היא לא רשימה סגורה, אבל עדיין יש כאן נושא מהותי שלדעתנו ראוי לכתוב אותו במפורש.

נירית אהרון: מדובר כאן בתקנות שנוגעות לעבודה בשימוש בקרקע שאינן טעונות היתר.

נירית אהרון: ראוי, לדעתי, לכתוב את זה במפורש.

יהודה זמרת: זה לא הסעיף הזה.

יהודה זמרת: עבודה לשימוש אינן טעונות, הן נמצאות.

יהודה זמרת: .

נירית אהרון: יש תקנות בנושא הזה.

יהודה זמרת: תקנות התכנון והבנייה היום הן בגלל פורמט שונה.

יהודה זמרת: הן הותקנו מתוקף סעיף 145(3), שבא ואמר שהרחיבו.

יהודה זמרת: פה שינו את הקונספציה ואמרו שהעבודות הגדירו את כולם כבר בחוק, כולל שימוש, ושהשר רשאי לפטור עבודות מסוימות מקבלת היתר.

נירית אהרון: איפה זה נמצא היום בחוק החדש?

נירית אהרון: מכוח מה השר יוכל בחוק החדש להתקין תקנות לגבי עבודות שפטורות מהיתר בנייה?

יהודה זמרת: יש סעיף הסמכה מפורש.

ארז קמיניץ: פרק שלם שמאפשר פטור.

יהודה זמרת: זה לא בסעיף הכללי.

נירית אהרון: בקשה להבהרה לגבי סעיף 568(ה).

נירית אהרון: הסעיף הזה קובע שאת הוצאות ביצוע הצווים שבוצעו על ידי המדינה, הוועדה המקומית והרשות ניתן לגבות באמצעות ההוצאה לפועל.

נירית אהרון: זה מתקשר להערה הקודמת שלי בשבוע שעבר, שכיום ניתן לפסוק הוצאות רק במסגרת גזר דין.

נירית אהרון: איך זה אמור לעבוד בפועל?

נירית אהרון: נניח שביצענו צו הריסה.

יהודה זמרת: יש מנגנון בפסיקת הוצאות.

יהודה זמרת: דיברנו בקטעים הפליליים – חלק ט' – והסדרנו איך אפשר לגבות הוצאות, האם בגזר דין, האם הרשות יכולה או לא.

יהודה זמרת: יש שם הסדרים שלמים לגבי הוצאות.

יהודה זמרת: כל המנגנון זה איך גובים את אותן הוצאות על פי המנגנונים שם.

יהודה זמרת: פה זה הסעיף הטכני שאומר איך גובים הוצאות שנפסקו בדרכים שנקבעו בחוק.

נירית אהרון: זאת אומרת שזה רק אחרי גזר הדין.

יהודה זמרת: תסתכלי מה יש שם בהסדרים המהותיים.

יהודה זמרת: אנחנו לא מדברים על איך גובים הוצאות ככל שבהסדר המהותי נפסקו הוצאות.

רוני מלכא: אני רוצה לדבר לעניין סעיף 559(ב)(1).

רוני מלכא: מצד אחד, הארכה ל-90 יום מאוד מקשה על קבלת האנשים.

רוני מלכא: אתה קולט בן אדם.

רוני מלכא: עד שהוא עובר מכרז, עד שאתה קולט אותו, עד שהוא נכנס.

רוני מלכא: אחר כך הוא צריך לעבור הכשרה.

רוני מלכא: חצי שנה אתה משלם לו משכורת והוא לא מסוגל לבצע את הפעילות שלו.

רוני מלכא: מצד שני, אני מכיר את העומס על מדור רישום פלילי כי אנחנו עובדים איתם הרבה.

אמנון כהן: זה לא עומס, זה יותר בדיקה שלוקחת זמן.

רוני מלכא: אני יודע שבשנים האחרונות נוספו חוקים סביבתיים שמסמיכים את הרשויות המקומיות ומחייבים את מדור רישום פלילי.

רוני מלכא: יש שם איזה שהוא פקק.

רוני מלכא: הארכה ל-90 יום היא הארכה רבה מידי.

רוני מלכא: צריך לצמצם את זה לחודש ימים.

רוני מלכא: צריך לתת להם את הגיבוי.

אמנון כהן: אני רוצה לשאול את נציג המשטרה אם זה בגלל שיש חוסר בכוח אדם, או שהבדיקה לוקחת זמן.

אמנון כהן: אם תגיד שאני צריך לדבר עם האוצר ולעבות את אותו אגף.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: אין קשר?

בן ציון: אדוני, זה לא קשור לכוח אדם.

בן ציון: זה טבע הבדיקה.

בן ציון: ברגע שנדרשת בדיקה מודיעינית, טבע הבדיקה יותר ארוך.

אמנון כהן: זה עובד כך בעולם?

אמנון כהן: אולי צריך לייעל את המערכת.

בן ציון: אין מה לעשות, אדוני.

בן ציון: כאשר אנחנו מדברים על בדיקה מודיעינית זה כבר לא עניין של לבוא ולהקיש על שניים, שלושה כפתורים.

אמנון כהן: תן דוגמה למה יכול להיות.

בן ציון: יכול להיות שיש מידע מסוים על אדם מסוים שעוסק בפעילות מסוימת.

בן ציון: צריך קודם כל לבדוק במערכת אם קיים מידע כזה.

בן ציון: במידה וקיים מידע כזה צריך לבדוק אותו.

בן ציון: לבדוק מידע קשור מטבע הדברים לעבודה עם אנשים.

אמנון כהן: קיבלת מידע על כך שהם צריכים לפתוח מכרז לשלושה פקחים.

אמנון כהן: בבדיקה ראשונית אתה מגלה ששניים נקיים והכל בסדר.

אמנון כהן: אתה משחרר אותם מיידית?

בן ציון: בוודאי, איזו שאלה.

אמנון כהן: רק במידה ואתה מגלה אתה אומר עד 90 יום?

בן ציון: בוודאי.

בן ציון: אני לא נהנה להחזיק אצלי תשובה 90 יום.

יהודה זמרת: המערכת עובדת היום בצורה מקוונת.

אמנון כהן: הלוואי וזה היה עובד ככה.

בן ציון: ברגע שתהיה לי תשובה חיובית בוודאי שאשחרר אותם מיד.

אמנון כהן: אני לא מאמין שצריך לעבוד בשביל זה.

רוני מלכא: בגלל העומס לא משחררים תשובות מהירות.

רוני מלכא: אני מכיר את הבעיה.

רוני מלכא: אני חושב שצריך למצוא מנגנון שמקצר.

רוני מלכא: .

אמנון כהן: יש לך דוגמה, אדוני, למצב שיכולתי לקבל את האישור אחרי יומיים אבל קיבלתי אחרי 90 יום כי היא לא מצאה שום דבר?

רוני מלכא: אם היא שוללת אדם מבחינה מודיעינית, אז היא שוללת אותו בשלב הזה ואומרת שהוא שלול עד שתהיה תשובה מודיעינית.

רוני מלכא: כאן אני לא מגביל אותם בזמן, כי הם לוקחים את זה לבדיקה.

רוני מלכא: אם הוא לא שלול רצוי לתת מענה מהיר.

אמנון כהן: אפשר לכתוב שאם הוא לא שלול זה יהיה תוך 30 יום, אם הוא שלול ניתן לו את ה-90 יום.

רוני מלכא: תעשה את זה.

אמנון כהן: העניין הוא שאין מוטיבציה.

יהודה זמרת: העניין הוא שהם חושפים גם את בעיות המודיעין שלהם.

יהודה זמרת: ברגע שהוא בא לאדם ואומר לו שהוא מאושר ולאדם אחר הוא אומר שהוא צריך לבדוק אותו מודיעינית, הוא עושה בעיות ברמות.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: איזה רמות?

אמנון כהן: זה אינדיבידואל.

אמנון כהן: איפה נכנסת?

אמנון כהן: אני לא רוצה שאם יש לו 90 יום הוא יגיד שיש לו זמן ושיש דברים דחופים יותר.

ארז קמיניץ: השאלה היא שאלה מערכתית, היא לא רק שאלה של חוק התכנון והבנייה.

אמנון כהן: אני לא יכול לטפל במערכת.

אמנון כהן: אני אישרתי פה פקחים.

אמנון כהן: אני חושב שעשיתי טעות.

אמנון כהן: אני חושב שצריך שיהיו יותר שוטרים במקום להכשיר פקחים.

אמנון כהן: יש להם את הסמכות, את העבודה.

אמנון כהן: אני לא אחראי לטלאי על טלאי.

אמנון כהן: אני הייתי מביא 2000 שוטרים ומוריד את החיילים שוטרים האלה.

אמנון כהן: אני לא יכול לפתור בעיות מערכת.

אמנון כהן: אני דן בתכנון ובנייה.

אמנון כהן: אני מדבר על הנושא של הכשרת הפקחים.

ארז קמיניץ: יכול להיות שזה רעיון טוב, אני לא יודע.

ארז קמיניץ: אני צריך להתייעץ.

אמנון כהן: אני חושב שברמה הארצית זה צריך להיות כך.

ארז קמיניץ: יכול מאוד להיות.

אמנון כהן: את האחד שאין עליו שום דבר צריך לשחרר מיידית.

ארז קמיניץ: יכול להיות.

ארז קמיניץ: יכול להיות שהרעיון הזה טוב גם לרמה הארצית.

ארז קמיניץ: אני לא פוסל אותו בכלל.

ארז קמיניץ: זה נשמע רעיון..

אמנון כהן: נניח קיבלתי 8 אנשים שצריך לטפל בהם.

אמנון כהן: 6 הם בסדר, 2 צריך לבדוק.

אמנון כהן: אני לא נותן עכשיו תשובה, כי אני אתן אותה כמכלול אחרי 90 יום.

ארז קמיניץ: אני חושב שזה יכול להיות רעיון טוב, אני רק מודה ומתוודה.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: אני מנחה אותך שיהיה מסלול א' ומסלול ב'.

אמנון כהן: אנחנו נדאג שזה יהיה מערכתי.

אמנון כהן: אתה רוצה, תיקח את זה מערכתי.

אמנון כהן: אתה לא יכול לתת להם את ה-90 יום מראש.

אמנון כהן: תתחילו לעבוד, חבר'ה.

ירון מאיר: יש לי הערה לגבי 563 שעוסק בתחולה על המדינה.

ירון מאיר: הא מסיר מהמדינה את כל נושא האכיפה והעונשין.

ירון מאיר: נכון שזה גם בחוק הקיים.

ירון מאיר: אני סבור שהגיע הזמן להסיר את זה.

ירון מאיר: זה ודאי לא סיבה להשאיר את זה.

ירון מאיר: המדינה לא צריכה להיות מעל החוק.

ירון מאיר: השאירו את הנושא של צו הפסקה שיפוטי.

ירון מאיר: יש פה הערה של הייעוץ המשפטי של הוועדה לשקול להסיר את זה.

איריס פרנקל-כהן: מאחר וזה חסר שיניים אז אין בזה שום תועלת.

ירון מאיר: קשה לצפות שתובעים ינקטו הליך פלילי כנגד המדינה.

יהודה זמרת: זה נורא פשוט.

יהודה זמרת: היועץ המשפטי לממשלה בשני כובעיו: כמנחה את רשויות המדינה וכמגיש כתב אישום.

אמנון כהן: הוא קובע היום גם הכל בשם הממשלה, כך שאין בעיה.

יהודה זמרת: אתה שולח אותו לבית המשפט כדי להורות לגופי הממשלה, כלומר צד אחד יהיה היועץ המשפטי לממשלה בכובעו כתובע, צד שני כמייצג את הנאשם.

יהודה זמרת: בוא נהיה כנים שהשופט לא נדרש כי ההחלטה מתקבלת בבית, כי היועץ המשפטי לממשלה מנחה וגם מגן.

יהודה זמרת: זה סתם הליך משפטי מיותר.

ירון מאיר: גם משטרת ישראל היא גוף של המדינה שפועל נגד המדינה כשצריך.

יהודה זמרת: מה זה נגד המדינה?

ירון מאיר: גם נגד גופים שלטוניים.

ארז קמיניץ: אנחנו לא מדברים על עובד מדינה ספציפי.

יהודה זמרת: אנחנו לא מדברים על עובד מדינה ברמה פרסונאלית, מדברים על תביעה נגד משרד ממשלתי.

יהודה זמרת: היועץ המשפטי לממשלה לא שולח את המשטרה כדי לחקור, הוא לא צריך את זה.

יהודה זמרת: הוא מורה למשרד הממשלתי, אם הוא חושב שיש פה עבירה על החוק, להפסיק, והם מפסיקים.

יהודה זמרת: לא צריך בית משפט, צווי אכיפה.

יהודה זמרת: זה מתנהל במערכת הפנימית.

ארז קמיניץ: ואם זה לא נעשה יש עתירה לבג"ץ.

ארז קמיניץ: זאת לא המערכת הזאת.

ארז קמיניץ: הערת הייעוץ נכונה בהקשר הזה, מדינת ישראל נגד מדינת ישראל לצורך העניין.

ארז קמיניץ: ללכת לבית משפט כמדינת ישראל נגד מדינת ישראל?

איריס פרנקל-כהן: זה גם לא ייעשה.

ארז קמיניץ: זה לא ייעשה.

איריס האן: ראיתי שבהערות לחלק הזה שולבה הערה שלנו על הנושא של היערכות ליישום הרפורמה.

איריס האן: זה נמצא בדף של הערות הארגונים.

איריס האן: בעניין הזה אני מצטרפת להערה של יהודה.

איריס האן: ההערה הזאת כוונה לעניין של הסעיף של הוראות המעבר וכניסת החוק לתוקף.

איריס פרנקל-כהן: זה יהיה גם שם.

איריס האן: אני אשמח לא להתייחס אליו עכשיו אלא כשנדון בזה.

איריס האן: אני יכולה להגיד מבחינת התקנות שאני חושבת שיש כאן שורה שלמה של תקנות שהעדר של חלק מהן ייצור לקונה.

איריס האן: חלקן נוגעות בנושאים מאוד משמעותיים ויוצרות שינויים מאוד גדולים.

איריס האן: אני תיכף אתן דוגמה אחת.

איריס האן: אני חושבת שעד שהתקנות האלו לא יתוקנו וגם יוצגו בפני הוועדה, לא נכון שהחוק ייכנס לתוקף.

איריס האן: דבר נוסף הוא הנושא של התשתית התכנונית.

איריס האן: היישום הנכון של החוק דורש איזו שהיא תשתית תכנונית שככל הידוע לנו לא קיימת.

איריס האן: אני חושבת שלקראת הדיון בנושא הוראות המעבר כדאי, אולי, להיערך להצגה של הנושא הזה.

אמנון כהן: איריס, אני סומך על המקצועיות שלך.

אמנון כהן: תצביעי על סוגי תקנות לסעיפים שהם קריטיים ליישום החוק, אם כי החוק נכנס לתוקף אחרי מספר שנים.

אמנון כהן: יש כאלה שלא יכולים לצאת להכשרה מסוימת כל עוד לא יהיו תקנות.

אמנון כהן: אני מאוד אשמח אם ספציפית תביאי כמה תקנות שחייבות להיות במועד של 30 יום לפחות אחרי סיום החוק, או להיות ביחד.

איריס האן: שתי דוגמאות עולות לי ככה לראש.

איריס האן: אחד זה הנושא של המסלולים של הרישוי, מה רישוי מלא, מה רישוי מקוצר ומה פטור מהיתר.

איריס האן: אני חושבת שהחלוקה הזאת היא קריטית להבנה של החוק, מה יהיה בכל קבוצה.

ארז קמיניץ: עד שלא יהיה פטור.

ארז קמיניץ: .

יהודה זמרת: הכל יהיה ברישוי מלא.

איריס האן: סטטוטורית אתם צודקים, אבל כשהכנסת מאשרת את החוק ביודעה שהתקנות עושות חלוקה כזאת או אחרת זה משנה לעניין ההחלטה אם להצביע בעד, נגד או לקבל הסתייגויות כאלו ואחרות.

איריס האן: החלוקה לשלושת המסלולים נוגעת, לדעתי, בגבול של הסדר ראשוני.

אמנון כהן: חברי הכנסת דיברו איתי על זה.

אמנון כהן: יכול להיות שיהיו לנו בעיות בהצבעות, אלא אם כן תבוא עם טיוטת תקנות שנדע..

יהודה זמרת: ענינו על השאלה הזאת אז.

איריס האן: נקודה נוספת לנושא שלא זכה פה לביטוי מספק ביחס לשינוי שלו ולמשמעות זה הנושא של תסקירי השפעה על הסביבה.

איריס האן: בעניין הזה מאוד צורם העדרו של המשרד להגנת הסביבה שקולו מושתק בעניין הזה.

איריס האן: אני יודעת שהוא התנגד להסדר שמוצע.

אמנון כהן: היה קרב בממשלה.

אמנון כהן: את לא יודעת.

איריס האן: היה קרב והוא הפסיד.

ארז קמיניץ: בגלל זה הוא צריך לבוא עכשיו לכנסת ולהגיד בניגוד לעמדת הממשלה?

אמנון כהן: איריס, אפילו היה איום בפרישה.

אמנון כהן: את לא יכולה להגיד שלא היה פה קרב.

איריס פרנקל-כהן: אני יודעת שהיה על זה ויכוח ושדעתו של המשרד להגנת הסביבה לא התקבלה.

יהודה זמרת: היה על זה פה דיון.

אמנון כהן: אנחנו מדינה דמוקרטית.

אמנון כהן: כל שר מביא את טיעוניו והם נשקלים.

אמנון כהן: גם בוועדות התכנון מביאים טיעונים.

אמנון כהן: אלה שקיבלו הכרעה קיבלו הכרעה.

אמנון כהן: לא יכול להיות מצב שקיבלו הכרעה ואז הצד שמפסיד עושה הפגנה, נשכב על הכביש.

אמנון כהן: איך זה יכול להיות?

אמנון כהן: נותנים את הזמן להתנגד, נותנים את הכל, עוברים את כל הסבכים, 10 שנים נותנים להגיד משהו.

אמנון כהן: אם אחרי שכבר אושר באופן סופי עושים הפגנה, בשביל מה נותנים התנגדויות?

אמנון כהן: לא צריך התנגדויות, לא צריך שום דבר.

אמנון כהן: מראש תהיה הפגנה, אז בשביל מה?

איריס האן: יש לי מה להגיד על הנושא העקרוני, אבל נחזור לנושא הספציפי של תסקירי השפעה על הסביבה.

איריס האן: אני יכולה להמשיך להתנגד כי אני לא חברה בממשלה.

איריס האן: הצעת החוק קובעת שההחלטה למה יוכן תסקיר ולאיזה לא תהיה בתקנות.

איריס האן: היום יש חלקים שנקבעים בתקנות, כאשר יש שיקול דעת לוועדות.

איריס האן: כאן הכל ייקבע בתקנות.

איריס האן: אם יש איזו תכנית למשהו חדש שלא חשבנו עליו קודם - יש המון התפתחויות, כמו טכנולוגיה חדשה או משהו חדש - כדי להוסיף את זה צריך אישור של 3 שרים, של שר האוצר, השר להגנת הסביבה ושר הפנים.

איריס האן: דבר נוסף הוא, שכל ההנחיות לתסקירי ההשפעה על הסביבה יהיו בתקנות.

איריס האן: זה מאסה אדירה של תקנות.

איריס האן: אני חושבת שהנושא הזה חשוב שיוצג כאן, לפחות החלק הראשון לאיזה תכניות יכינו תסקירים ולאיזה לא.

איריס האן: אנחנו שוללים לחלוטין את שיקול הדעת של הוועדות.

איריס האן: זה שינוי מאוד מאוד דרסטי.

איריס האן: אנחנו בעניין הזה הכנו עבודה עבור המשרד להגנת הסביבה, בדקנו איך הנושא הזה קיים בכמה מדינות העולם המערבי.

איריס האן: לא מצאנו אח ורע להסדר מהסוג הזה באף מדינה שבדקנו.

איריס האן: בכל המדינות שבדקנו יש שיקול דעת למה להכין תסקיר ואיך להכין את התסקיר.

איריס האן: אנחנו הולכים כאן למשהו שהוא מנוגד למה שראינו בעולם המערבי.

איריס האן: אני חושבת שזה שינוי מאוד דרסטי.

איריס האן: לגבי הסעיפים שדיברנו עליהם והוקראו היום.

איריס האן: הנושא של תחולה על המדינה.

איריס האן: העיר נציג המועצות האזוריות.

איריס האן: אין לי פתרון.

איריס האן: אני מבינה את הקושי, אבל המצב הוא שברגע זה שאנחנו יושבים פה עכשיו מבוצעות על ידי גוף של המדינה עבודות בלתי חוקיות בעליל - גם המדינה מודה שהן בלתי חוקיות, לכן אני מרשה לעצמי לומר את זה בביטחון כה רב - לבנייה של מתקן שהאישור של התכנית שלו טרם הושלם והוא נדון במועצה הארצית.

איריס האן: יש בעיה.

איריס האן: יש עבודות בנייה בלתי חוקיות, חלקן בהיקפים גדולים.

איריס האן: החוק צריך לספק איזה שהוא מנגנון – אני מודה שאין לי פתרון – שמאפשר לפעול כנגד עבודות בנייה לא חוקיות כנגד המדינה, ויש כאלו.

ארז קמיניץ: יש מנגנון.

איריס האן: יש היאחזויות נח"ל לא כדין, יש את העבודות שנעשות היום ויש דברים נוספים.

איריס האן: בהמשך לאותו דבר ולאותה דוגמה שנתתי העיר הייעוץ המשפטי על עניין של הוראות לעניין בטיחות הציבור בעבודות שאינן טעונות היתר.

איריס האן: נאמר שיש חקיקה כללית שמבטיחה את הבטיחות.

איריס האן: יש עבודות שאינן טעונות היתר שייקבעו באותן תקנות שדיברנו עליהן קודם, אבל יש גם תקנות ספציפיות לפטור מהיתר.

איריס האן: גם היום, כשאנחנו יושבים, המועצה הארצית כבר הכריעה - אני לא יודעת מה היא הכריעה - בעניין של תקנות לפטור מהיתר לבנייה של מתקן שהייה למסתננים.

איריס האן: זה היה היום על שולחן המועצה הארצית.

איריס האן: אני מניחה שכבר יש החלטה.

איריס האן: אני לא יודעת מה הוחלט.

איריס האן: היו מקרים נוספים שבהם תוקנו תקנות לבצע עבודות בפטור מהיתר.

איריס האן: זה בוצע סביב ההתנתקות, זה בוצע אחרי השריפה - בדרך כלל במקרים קיצוניים - והיום נדונה בקשה כזאת להקמה של מתקן שהייה למסתננים.

איריס האן: לפי הנוסח של החוק זה מחזק את הערת הייעוץ המשפטי שיש כאן לקונה בעניין בטיחות הציבור במקרים כאלה שמבצעים עבודות.

איריס האן: .

ארז קמיניץ: באיזה סעיף?

איריס האן: בסעיף 565(5).

איריס האן: דיברנו כאן לעניין ההתייעצות עם המועצה הארצית והצגת התקנות.

איריס האן: אני מדברת על הערות הייעוץ המשפטי בעמוד 11.

איריס האן: אני רוצה להוסיף עוד דוגמה לדוגמאות שניתנות כאן, שגם אופן הגשת ההתנגדות ייקבע בתקנות.

איריס האן: אני חושבת שזה נושא מאוד מאוד חשוב.

יהודה זמרת: טופס 26/6 או טופס 27/6.

ארז קמיניץ: 6ב.

יהודה זמרת: ההסדר אומר התנגדות.

יהודה זמרת: הכל כבר קבוע בחוק.

יהודה זמרת: אם יהיה שני עמודים, עמוד אחד ואיך יהיה הטופס זה מה שנשאר.

יהודה זמרת: את עיקרי החוק עד רמת מה צריך, עם תצהיר, בלי תצהיר.

יהודה זמרת: .

איריס האן: זה לא ברור מהנוסח של הסעיף.

איריס האן: נעשה שינוי בסעיף הזה.

איריס האן: בהתחלה היה נוסח שהטיל איזה שהוא עול על המתנגדים ושחלק עובר לתקנות.

איריס האן: אני חושבת שזה נושא שהוא קריטי.

איריס האן: צריך לזכור שכל ההתנגדויות יהיו רק בפני חוקר, לא בפני הוועדה עצמה.

איריס האן: לגבי העניין של התקופה שקצובה במספר ימים – 566(א).

איריס האן: נאמר בסעיף (ב) שאם התקופה היא עד 30 יום, יימנו בה גם ימים כמשמעותם בפקודת הפרשנות.

איריס האן: אני רוצה להזכיר ש-30 יום יש לציבור להגיש התנגדות לתכנית לתשתית לאומית.

איריס האן: אנחנו הערנו על הסעיף הזה.

איריס האן: זה זמן מאוד מאוד קצר להגשת התנגדויות לתכניות מאוד גדולות.

איריס האן: נכון להיום ההתנגדות, ההערה שלנו או ההסתייגות לא התקבלה.

איריס האן: זה אומר שלתכנית להקמת תחנת כוח יש 30 יום, כולל שבתות וחגים.

איריס האן: זה מה שזה אומר.

ארז קמיניץ: בלי פסח וחול המועד.

יהודה זמרת: זה המצב החוקי היום.

יהודה זמרת: אנחנו לא מרעים את המצב.

איריס האן: זה שלא מרעים מצב שהוא גרוע זה לא עניין להתנחם.

ארז קמיניץ: להיפך, משפרים אותו.

איריס האן: זה שהמצב גרוע ובית המשפט הציע לכנסת לעיין מחדש בהסדרים הקיימים.

איריס האן: .

איריס האן: הוא לא הציע להשאיר אותם כמו שהם ולהגיד שזה מצב גרוע ממילא.

איריס האן: בפועל הוגשו בקשות להאריך את התקופה.

איריס האן: הרבה פעמים הות"ל נענה.

אמנון כהן: כמה אתם מציעים?

איריס האן: אנחנו מציעים להאריך את זה בות"ל ל-60 יום.

אמנון כהן: לא לשנה?

איריס האן: ל-60 יום – חודשיים - כמו כל שאר התכניות.

איריס האן: אם לא משנים את האורך של התקופה, ראוי לשנות את הסעיף הזה.

נתן מאיר: סעיף 558 – ועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי.

נתן מאיר: אכן חסר נציג שלטון מקומי.

נתן מאיר: אנחנו עדיין רוצים להיות נאיביים ולקוות שזה נעשה בתום לב, מחוסר תשומת לב ולא בכוונת מכוון.

נתן מאיר: יהיו הסיבות אשר יהיו, צריך להוסיף נציג של השלטון המקומי.

רחל אלתרמן: זאת שאלה מאוד עקרונית.

רחל אלתרמן: מה כוונתך?

רחל אלתרמן: האם כוונתך נציג של מרכז שלטון מקומי, נציג אקראי של אחת הרשויות המקומיות, או - מה שנראה לי ראוי - נציג של דלת מסתובבת לגבי..?

יהודה זמרת: בקשר לבקשות נפרט עוד מעט.

קריאה: אני מאוד רוצה לפרט על התנהלות הוועדה.

קריאה: אולי זה ייתן מענה.

רחל אלתרמן: נציג אקראי של מרכז השלטון המקומי זאת רעה חולה.

רחל אלתרמן: זה לא צריך להיות.

נתן מאיר: זאת ועדה לענייני מתחמי פינוי ובינוי.

נתן מאיר: פה מדובר בעיקר ביישובים עירוניים.

נתן מאיר: יסלחו לי חבריי ממרכז המועצות, אבל הייתי אומר נציג של מרכז השלטון המקומי שימליץ עליו מרכז השלטון המקומי.

רחל אלתרמן: שימליץ עליו כשהוא ראש רשות או כשהיא ראש רשות?

נתן מאיר: אפשר לקבוע כך.

רחל אלתרמן: זאת ממש בעיה מאוד גדולה.

נתן מאיר: למה?

רחל אלתרמן: זה אקראי.

רחל אלתרמן: נותנים לאדם אחד שהוא לא יציג.

רחל אלתרמן: אין לנו שום מנגנון בישראל שהופך את ראשי הערים למייצגים של ראשי ערים אחרים.

רחל אלתרמן: נותנים לו ערך מוסף.

אמנון כהן: זה יכול להיות יושב-ראש שלטון מקומי, לא?

רחל אלתרמן: לא, הוא לא אמר.

נתן מאיר: פרופ' אלתרמן, את מפליגה לעולמות רחוקים.

נתן מאיר: מרכז השלטון המקומי זאת עמותה וולונטרית שמייצגת את השלטון המקומי בקשת מאוד גדולה של דברים.

רחל אלתרמן: התכוונתי שזה לא יהיה אחד מראשי הערים.

רחל אלתרמן: זה יכול להיות עובד של מרכז שלטון מקומי.

נתן מאיר: למה להיכנס לרזולוציה הזאת?

רחל אלתרמן: כי זאת רזולוציה מאוד עקרונית.

נתן מאיר: נציג שימונה על ידי שר הפנים, על פי המלצת מרכז השלטון המקומי.

אמנון כהן: משרד השיכון יציג לנו את המפתח לאיך זה מתבצע.

אמנון כהן: אז נקבל החלטה.

נתן מאיר: עכשיו אני רוצה לדבר על אחריות המדינה בעונשין.

נתן מאיר: אני רוצה לדבר על זה מהיסודות ולעשות סדר בסוגיה.

נתן מאיר: יש לנו כאן סוגיה משפטית בשתי רמות: ברמה החוקתית וברמה המשפטית הקונבנציונאלית.

נתן מאיר: מבחינה חוקתית מדינה לא יכולה לעבור עבירה, לכן כאשר מדובר על מדינת ישראל כעבריינית.

נתן מאיר: .

נתן מאיר: אם נקודת המוצא היא שהמדינה לא יכולה לכפוף את עצמה לפרק העונשין זה דבר שיכול להיות, אין לי בעיה עם זה, אבל כפי שבעבירה על ידי גוף שהוא לא המדינה - נגיד תאגיד עסקי, תאגיד ציבורי - אפשר להאשים שורה מאוד ארוכה של אנשים, את כל מי שנטל חלק, אז גם כאן, במישור הקונבנציונאלי, כשנעברה עבירה על ידי המדינה, המדינה כמדינה לא תישא באחריות וכל מי שהשתתף מטעם המדינה, החל מדרג של שרים ומטה בעבירה הזאת יישא באחריות פלילית מלאה.

נתן מאיר: צריך לפתוח בחקירה כמו בכל עבירת בנייה.

נתן מאיר: את המדינה עצמה לא להאשים כמדינה, אבל את כל השרשרת של האנשים בשר ודם שנטלו בזה חלק להאשים ולהעניש כמו כל אדם אחר.

נתן מאיר: אם צריך תיקון מיוחד בחוק כי בדרך כלל כתוב אם נעברה עבירה על ידי מישהו אפשר להאשים גם כל אחד מאלה שלא מתאים לסיטואציה שלנו, אז לכבוד המדינה נעשה סעיף מיוחד.

נתן מאיר: אם לא צריך את זה , עדיין שיהיה ברור שכל האנשים בשר ודם שעומדים מאחורי הגוף שנקרא מדינה לא..

נתן מאיר: ברגע שהמדינה כפפה את עצמה לחוק התכנון והבנייה – זה לא נעשה היום אלא ב-1965, שאז זה היה שינוי גדול.

נתן מאיר: .

נתן מאיר: בפקודת בניין ערים 1936 המנדט הבריטי לא כפף את עצמו לחוקי התכנון והבנייה, כפי שהוא לא כפף את עצמו גם לחוקים אחרים.

נתן מאיר: המחוקק ב-1965 כפף את המדינה לחוק התכנון והבנייה.

נתן מאיר: כשהמדינה רצתה לבנות והגישה בקשה להיתר בנייה, הפועל היוצא של זה היה שהיא תהיה כפופה לפרק העונשין.

נתן מאיר: בשביל להימנע מהבעיה החוקתית שיכול להיות שאת המדינה כמדינה אי אפשר להאשים, צריך לומר שאת כל האנשים מטעמה כן.

נתן מאיר: כל דבר שהוא פחות מזה יהיה לא רציני.

אמנון כהן: אם אתה אומר את זה זה דבר שמוצא חן בעיני.

אמנון כהן: הייתה החלטת ממשלה להתפלות מים בשנות ה-2000.

אמנון כהן: הייתה אז שנה עם גשם, לכן הפסיקו ואמרו שלא צריך להתפיל כי השנה הייתה ברוכה ושגם שנה לאחר מכן תהיה ברוכה.

אמנון כהן: אחרי זה הכל התייבש.

אמנון כהן: הגענו למצב אבסורדי.

אמנון כהן: מי שקיבל את ההחלטה היה פקיד במקום מסוים.

אמנון כהן: יש נזק לחברה ולמדינה בגלל זה.

אמנון כהן: האם אנחנו נחפש את אותו פקיד בשר ודם?

נתן מאיר: פה המצב הוא יותר קל.

נתן מאיר: אדוני מדבר על אחריות בנזיקין.

אמנון כהן: מה ישלם אותו פקיד?

ארז קמיניץ: זה.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: זה שני דברים שונים, אבל את הכל אני עושה אחיד.

נתן מאיר: באחריות בנזיקין כבר עברנו את המהפך הזה.

נתן מאיר: על פי הפסיקה האחריות של זה שעושה את העוול הציבורי הושוותה כמעט לחלוטין לאחריות של זה שעושה עוול פרטי.

נתן מאיר: פעם זה לא היה כך, אבל היום זה קיים.

נתן מאיר: מהבחינה הזאת המהפכה המשפטית כבר נעשתה.

נתן מאיר: נושא שעלה היום הוא הנושא של הפקחים.

נתן מאיר: אני רוצה להציע הצעה פרקטית.

נתן מאיר: הואיל והנתיב העיקרי הוא בדיקה במחשב שלוקחת זמן רב אבל אחר כך יכול להיות שצריך לעשות בדיקה נוספת, למה שלא נפצל למינוי זמני ולמינוי קבוע?

נתן מאיר: למי שעבר את הבדיקה הראשונית ניתן מינוי זמני.

אמנון כהן: בעיה לפגוע בו אחר כך.

אמנון כהן: לא נעים לפגוע בבן אדם.

אמנון כהן: אני חושב שיהיה יותר קשה אחרי שהוא התחיל לעבוד למצוא שהוא לא ראוי ולהגיד לו שיפסיק.

אמנון כהן: זה לא נעים.

נתן מאיר: אנחנו צריכים לבחור בין שתי רעות.

נתן מאיר: השאלה מה הרעה..

אמנון כהן: אני חושב שמה שהצעתי יותר סביר, כי הוא בדק, בחן.

אמנון כהן: אם על פניו זה נראה בסדר הוא ייתן את האישור.

אמנון כהן: לגבי מי שצריך בדיקה נוספת לא קיבלנו עדיין תשובה.

נתן מאיר: הערה נוספת היא לגבי סעיף 565(17), אותה פסקה שמסמיכה את השר לקבוע כללים בדבר חיוב ועדה מקומית להעביר לאוצר המדינה חלק מסך האגרות ששולמו עבור הגשתה של תכנית או בקשה להיתר בשל אי עמידה במועדים הקבועים בחוק.

אמנון כהן: גם פה אתם עושקים את השלטון המקומי?

נתן מאיר: זה רעיון מאוד מאוד לא טוב.

נתן מאיר: ועדה צריכה את האגרות כדי לתפעל את הוועדה.

ארז קמיניץ: פותחים פה את הדיונים.

אמנון כהן: זה לא חשוב.

אמנון כהן: חייבים לפתוח עוד פעם.

אמנון כהן: זה כואב.

ארז קמיניץ: לא פסקה (17) כואבת, כואב הסעיף המהותי.

נתן מאיר: כשאנחנו מענישים את הוועדה על ידי שלילת האגרות אנחנו גם מענישים את הציבור.

נתן מאיר: צריך להבחין בין הדברים.

נתן מאיר: כל הקונספציה של לשלול את האגרות ועל ידי כך להרתיע או להעניש את הוועדה המקומית זאת תפישה לא נכונה.

נתן מאיר: אנחנו מענישים את הציבור על ידי זה.

קריאה: איך תעניש את הוועדה המקומית?

נתן מאיר: במישורים אחרים, לא על ידי הרעיון הזה.

נתן מאיר: יש לי עוד הערה - על גבול ההערה טכנית - לגבי תשריט חלוקה.

נתן מאיר: אני אגיד אותה, אבל היא יותר ראויה לתקנות.

נתן מאיר: בעבר היה שלהגשת תשריט חלוקה של מספר בעלים היה צריך את חתימת כל הבעלים, כשלאחר מכן, בהגשת התשריט לאחר האישורים של הוועדה המקומית למרכז למיפוי ישראל, גם לרשם המקרקעין.

נתן מאיר: על פי הפסיקה לא חייבים בשלב הראשון את חתימת כל הבעלים כמו בבקשה להיתר בנייה שמספיק שיחתמו חלק מהבעלים.

נתן מאיר: בניגוד למצב לגבי היתר בנייה אין לנו את המנגנון של הודעה לשאר הבעלים שלא חתמו.

נתן מאיר: זה איזה שהוא מקור למחשבה, אולי יותר לתקנות ולא לחוק.

נתן מאיר: אני פשוט מפנה את זה לתשומת לב.

אסף רוזנבלום: סעיף 563 קצת לא ברור.

אסף רוזנבלום: יש כאן החרגה של המדינה מחלק ט', למעט סעיף 514 שעוסק בצו הפסקה שיפוטי.

אסף רוזנבלום: לא ברור למה ההחרגה היא רק לגבי זה, מה עם צו הריסה, מה עם נושאים אחרים.

אסף רוזנבלום: לגבי הסעיף של התקנות, סעיף 565.

אסף רוזנבלום: זה נכון שיש סעיף מסמיך.

אסף רוזנבלום: זאת לא חובה שזה יהיה ברשימה.

אסף רוזנבלום: יש נושא אחר שקשור לערכי טבע מוגנים.

אסף רוזנבלום: סעיף 33 לחוק שמורות טבע אוסר על פגיעה בערכי טבע מוגנים ללא היתר מיוחד של רשות הטבע והגנים גם לא בשטחי שמורות טבע.

אסף רוזנבלום: בהרבה מקרים ישנן תכניות שאמורות לפגוע בערכי טבע מוגנים.

אסף רוזנבלום: חשוב שהנושא הזה יילקח בחשבון כבר בשלב התכנון, לכן לדעתנו צריך להיות סעיף..

איריס פרנקל-כהן: זה לא גורע מהסמכות לפי אותו חוק.

אסף רוזנבלום: בוודאי, אבל אנחנו נתקלים בבעיה מתמשכת שהרבה פעמים מאושרות תכניות בלי להתייחס לנושא של ערכי טבע מוגנים כבר בשלב התכנון.

אסף רוזנבלום: לדעתנו חשוב שיהיו תקנות ספציפיות שמבהירות איך צריך להעביר את המידע בדבר ערכי הטבע המוגנים שקיימים בתכנית, סימונם בתכנית.

אסף רוזנבלום: אולי צריך להפריד.

אסף רוזנבלום: גם עצים בוגרים.

אסף רוזנבלום: .

יהודה זמרת: כמו שאנחנו מציינים בתים, אנשים כך גם ערכי טבע ועצים.

יהודה זמרת: תכנית צריכה לעשות מפה שמציגה מה שקיים בה.

יהודה זמרת: יש בה דברים חשובים שנקראים אנשים, בניינים, ערכי טבע ועצים.

יהודה זמרת: ללכת לרזולוציה הזאת של חוק שמגדיר ואומר איך צריך להגיש תכנית.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: יש מה שנקרא הליכים מאוד פורמאליים שצריכים.

יהודה זמרת: כמו שאנחנו לא מסדירים איך שהבניינים הקיימים יופיעו.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: לא צריך להגיד את זה, הם הוסדרו במסגרת טכנית של מה צריך להיות בתשריט.

יהודה זמרת: הרזולוציה הזאת של לרדת במסגרת חקיקה ראשית ולהתחיל להגיד עץ כזה ולא עץ אחר נראה לי המקום הלא מתאים.

יהודה זמרת: מעבר לכך שבערכי טבע אנחנו לא פוגעים.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: יש סעיף מחוק רשות הטבע והגנים הלאומיים שמסדיר את מה שמסדיר.

יהודה זמרת: החוק הזה קובע הוראה מפורשת שאין בחוק הזה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר.

יהודה זמרת: יש הרבה חקיקה ישראלית.

יהודה זמרת: גם ללא זה זאת הייתה הפרשנות.

אסף רוזנבלום: אני רוצה להבהיר למה אני מתכוון.

אסף רוזנבלום: זאת בעיה שאנחנו נתקלים בה הרבה.

אסף רוזנבלום: צריך לקשור בין הסמכויות שקיימות באותם חוקים, שהם גם לגבי עצים בוגרים וגם לגבי ערכי טבע מוגנים, ובין הליך התכנון.

אסף רוזנבלום: ברור שזה לא גורע.

יהודה זמרת: אבל יש אנשים, יש התנגדות, יש העברה לגופים המעוניינים כדי לשמוע את עמדתם.

יהודה זמרת: זאת הדרך.

אסף רוזנבלום: צריך לקבוע – עדיף היה בחוק, אבל אפשר גם בתקנות – הוראות לגבי סימון של ערכי טבע מוגנים.

אסנת רוזן קרמר: יהיו הוראות.

אסנת רוזן קרמר: בתכנית המדידה חייבים לסמן עצים בוגרים.

אסנת רוזן קרמר: זה כבר בשלב של בקשה להיתר בנייה.

נירית אהרון: רק הערה בהמשך למה שאסף העיר.

נירית אהרון: ההערה שלו נכונה.

נירית אהרון: אנחנו ביקשנו בהקשר הזה להוסיף חובת משלוח הודעה לרשות הטבע והגנים.

יהודה זמרת: זה לא הסעיף שמדבר על משלוח הודעות.

נירית אהרון: אני רק רוצה להסביר שיש פה פתרון.

נירית אהרון: אסף מעלה בעיה נכונה.

נירית אהרון: צריך ליצור איזה שהוא לינקז' בין שני החוקים, כי בפועל יש תכניות שאנחנו לא יודעים עליהן.

נירית אהרון: הייתה כאן הצעה במסגרת סעיף אחר שאולי תיתן מענה מסוים לגבי חובת משלוח הודעה.

איריס פרנקל-כהן: 246.

נירית אהרון: הייעוץ המשפטי המליץ לשקול את הבקשה שלנו.

נירית אהרון: נציגי הממשלה הסכימו.

איריס פרנקל-כהן: זה יהיה.

עינת גנון: אני רוצה מאוד בקצרה לתאר את פעילות הוועדה, כי אני חושבת שההערות שהוערו פה נובעות מחוסר היכרות.

עינת גנון: הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי ממליצה לממשלה להכריז על מתחמי פינוי-בינוי בשני מסלולים שונים.

עינת גנון: יש מסלול אחד שנקרא מסלול לרשויות המקומיות, מסלול שני שנקרא מסלול מיסוי.

עינת גנון: במסלול הרשויות המקומיות משרד השיכון מממן הכנה של תכניות לפינוי-בינוי, מממן יועץ חברתי שמסייע בפעולות הסברה לתושבים.

עינת גנון: גם ניתנות הטבות מס.

עינת גנון: אחד התנאים המרכזיים שבלעדיהם אין הכרזה של הממשלה הוא הסכמה של הרשות המקומית.

עינת גנון: זה לא סתם הסכמה של מהנדס העיר, אלא מדובר באישור של מועצת הרשות המקומית הרלוונטית כך שאין מצב שמכריזים על מתחם בלי ידיעה או בלי הסכמה של הרשות המקומית.

עינת גנון: המסלול השני הוא מסלול מיסוי, הוא בא לתת אך ורק הטבות מס לפרויקטים שיזמים פרטיים מקדמים אותם.

עינת גנון: גם כאן אחד התנאים שאנחנו דורשים להכרזה הוא הסכמה של הרשות המקומית.

עינת גנון: גם כאן וגם כאן זה קיים, כך שאין צורך בנציג של השלטון מקומי.

אמנון כהן: לא צריך נציג שלטון מקומי, מקבלים אישור.

נתן מאיר: לא הבנתי את התשובה.

נתן מאיר: מביאים את זה לוועדה, אומרים שהרשות לא רק מסכימה אלא תומכת נלהבת והוועדה לא מאשרת.

נתן מאיר: אני צריך נציג בוועדה.

עינת גנון: לא הבנת את התשובה.

עינת גנון: ברגע שניתנה הסכמת הרשות ועומדים בעוד סדרה של תנאים, אין מצב שהוועדה לא ממליצה לממשלה להכריז על מתחם.

ארז קמיניץ: הוא שואל על הפוך.

יהודה זמרת: הפוך זה שאם לא עמדו בתנאים נוספים מבחינה כלכלית והמתחם לא מחזיק, אז באים ואומרים: עם כל הכבוד לכך שהרשות המקומית רוצה, מהמתחם הזה לא ייצא..

נתן מאיר: אני יוצא מתוך הנחה שלכל ועדה יש שיקול דעת.

יהודה זמרת: ועדה בין משרדית, לא ועדה.

יהודה זמרת: .

עינת גנון: במקרה הזה אני חייבת להגיד שאתה טועה.

עינת גנון: שיקול הדעת של הוועדה הוא בקביעת הקריטריונים.

עינת גנון: אין שיקול דעת לגבי פרויקט כזה או אחר.

נתן מאיר: פרויקטים פרטניים מובאים לוועדה לאישור?

נתן מאיר: איזו מן תשובה זאת?

נתן מאיר: כשמביאים לה פרויקט, אז אומרים: עיריית עפולה לא רק שהסכימה לפרויקט, היא כל יום מצלצלת מתי מאשרים אותו.

נתן מאיר: עכשיו הוועדה צריכה לאשר את הפרויקט.

נתן מאיר: אם היא צריכה לאשר את הפרויקט, ההנחה שלי שתמיד יש לה מרווח של שיקול דעת, יהיה מצומצם ככל שיהא.

נתן מאיר: אם זה המצב, אני רוצה נציג של השלטון המקומי בוועדה.

נתן מאיר: אני חושב שהבעיה שלי היא שהבנתי יותר מידי טוב את התשובה, לא שלא הבנתי אותה.

אמנון כהן: מי הוא הנציג של השלטון המקומי?

אמנון כהן: פעם הפרויקט בגולן, פעם בעפולה ופעם בקריית גת.

אמנון כהן: מי הפונקציה המקצועית שיכולה להיות מעורה עד כדי כך שתיתן?

אמנון כהן: הממשלה עשתה ראייה כוללת ואמרה שאת המתקן הספציפי הזה היא רוצה באזור הזה אחרי שהיא בחנה את כל מה שצריך מבחינה חברתית, מבחינה סביבתית.

נתן מאיר: אם אני צריך לסווג את השאלה של אדוני אז הכוונה היא נציג של השלטון המקומי בנושא ממלכתי כולל.

נתן מאיר: יש עשרות ועדות כאלו שיש נציגות של השלטון המקומי.

נתן מאיר: תפקידו של הנציג לוודא שהאינטרס של השלטון המקומי ייוצג בוועדה.

אמנון כהן: יהודה, מה מפריע לך?

יהודה זמרת: הסעיף הזה כולו לא היה צריך.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: הוא לא מחליט.

אמנון כהן: רק אם יש לו הערה הוא יעיר אותה במקום הנכון.

אמנון כהן: יכול להיות שיגיד, וואלה, תודה רבה, הארת את עיני, לא שמתי לב.

יהודה זמרת: זה לא מוסד תכנון.

יהודה זמרת: הוועדה שאנחנו מדברים עליה כרגע היא לא מוסד תכנון.

יהודה זמרת: מוסד תכנון זה מוסדות, יש בהם ייצוג לכל הגורמים.

יהודה זמרת: זה מאזן אינטרסים.

יהודה זמרת: זה גדולתם של מוסדות התכנון.

יהודה זמרת: הסעיף הזה נמצא פה בעקבות התגלגלות של סעיף 33א בתיקון בחוק ההסדרים בשנת 1999.

יהודה זמרת: הוא יכול היה להיות בחקיקה שעוסקת בנושאים אחרים לגמרי, לאו דווקא בחוק התכנון.

יהודה זמרת: המטרה הראשונית שלו הייתה מטרה תקציבית.

יהודה זמרת: זאת בעצם הייתה התכלית שלו עד לחקיקת החוק הזה.

יהודה זמרת: המטרה שלו הייתה שבאה המדינה ואמרה שהיא רוצה לתמוך תקציבית בקידום של תכניות בתוך מתחמי פינוי ובינוי.

יהודה זמרת: אני מקימה ועדה משרדית שבוחנת את הייתכנות הכלכלית, היישומית בראשות משרד השיכון ומחליטה שאחרי שמוגשת אלי בקשה שעומדת בתנאים הכלכליים והסביבתיים.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: הממשלה באותה רגע ואומרת שהיא מאשרת.

יהודה זמרת: שלב יותר מאוחר בא ואמר שלא ניתן אך ורק תקציב למימון התכנון, ניתן גם הטבות מס.

יהודה זמרת: הטבות המס האלו יתחלקו לשני חלקים.

יהודה זמרת: הטבות מס במס שבח, מה שנקרא מיסוי ממשלתי, ויש את מה שנקרא הטבות מס במיסוי מקומי, בעיקר בהיטל השבחה שדיברנו עליו.

יהודה זמרת: בהיטל השבחה נאמר גם בחוק הזה שאין יותר..

יהודה זמרת: באנו ואמרנו שאם הרשות המקומית לא מסכימה לא יינתן פטור מהיטל השבחה.

יהודה זמרת: היא קיבלה את ה-say שלנו.

יהודה זמרת: אנחנו כמשרד הפנים באנו ואמרנו שהם גם היום חייבים את הסכמתה של מועצת הרשות המקומית כי על הכסף רק היא מוותרת.

יהודה זמרת: עם כל הכבוד הממשלה לא תוותר לה על כסף שלה בלי הסכמתה, לכן השלטון המקומי בנקודה הזאת של המסלול נמצא.

נתן מאיר: יהודה, כזה הסבר ארוך בשביל שיהיה נציג אחד של שלטון מקומי בוועדה שעוסקת בנושא מובהק ששייך לשלטון מקומי.

עינת גנון: אני מאוד רוצה להזמין אותך לאחד מדיוני הוועדה כדי שתבין עד כמה זה מיותר.

עינת גנון: אין לנו בעיה שזאת תהיה ועדה רחבה ככל האפשר, אבל זה פשוט מיותר.

יהודה זמרת: זאת ועדה בין משרדית.

נתן מאיר: ככל שאתם מתחפרים יותר אני יותר מודאג.

יהודה זמרת: אנחנו לא מתחפרים.

יהודה זמרת: אם יינתן לנו להשיב נענה עד תום.

יהודה זמרת: הוועדה הזאת היא ועדה בין משרדית.

יהודה זמרת: היא גוף מייעץ לממשלה.

יהודה זמרת: היא גוף ממשלתי, היא לא גוף של מוסד תכנון ולא גוף שנמצאים בו נציגי ציבור, שלטון מקומי או ארגונים.

יהודה זמרת: מדובר בנציגים של משרדי הממשלה.

יהודה זמרת: בסופו של יום באים ואומרים שזה ברובו הכרעה של הממשלה מבחינת לוותר על מיסוי ולתת תקציב.

נתן מאיר: יהודה, זאת תשובה יפה מאוד למצב שבו איגוד האופטיקאים היה בא ומבקש נציג.

נתן מאיר: מה הקשר?

יהודה זמרת: למה אין לי נציגי ציבור בוועדה?

יהודה זמרת: למה אין לי חבר מקרב הציבור?

יהודה זמרת: למה אין לי חבר מהמהנדסים והאדריכלים?

יהודה זמרת: יש חלוקת מגזרים למוסדות תכנון.

יהודה זמרת: למה היא לא חלה פה?

יהודה זמרת: כי זאת ועדה בין משרדית שהוקמה בחוק.

אמנון כהן: הוא מייצג שלטון מקומי, מה אתה רוצה ממנו?

אמנון כהן: אתה רוצה שיביא נציג אופטיקאי?

ארז קמיניץ: יש פה כנראה אשליה אופטית אגב האופטיקאים.

ארז קמיניץ: אנחנו חיים בחוק התכנון והבנייה, מכירים את שיתוף הציבור המשמעותי ביותר שנעשה בתכנון ובנייה, בין היתר על דרך של קבלת נציגים מכל מגזרי האוכלוסייה.

ארז קמיניץ: לא רק הממשלה מיוצגת – הצבועה בסגול כידוע - אלא עוד כל מיני גופים אחרים.

ארז קמיניץ: יש כאן ועדה אחרת, כבוד היושב-ראש.

ארז קמיניץ: זאת ועדה שהיא למעשה ועדה בין משרדית.

ארז קמיניץ: זה לצורך העניין יכול היה להיות גם ועדת שרים, יכול היה להיות מוקם בהחלטת ממשלה, אבל הקימו את הדבר הזה בחקיקה ראשית.

ארז קמיניץ: אנחנו ממשיכים עם ההקמה הזאת כי לא רצינו לשנות.

אמנון כהן: אפשר לשנות.

אמנון כהן: למה אי אפשר לשנות?

ארז קמיניץ: יכולנו למחוק את הדבר הזה ובמקום זה להגיד שתהיה החלטת ממשלה ולא חקיקה ראשית.

ארז קמיניץ: אנחנו לא מדברים על מוסד תכנון, אנחנו מדברים על החלטה פנים ממשלתית.

ארז קמיניץ: בסופו של יום לממשלה ישראל שהיא גוף ביצוע שגובה מסים כאלה ואחרים יש גם את היכולת להחליט לבד, בלי גורמים אחרים, כשמי שרוצה יכול לפנות לבג"ץ על ההחלטה הזאת.

ארז קמיניץ: לא לכל החלטות הממשלה צריך להכניס גם גופים חיצוניים.

ארז קמיניץ: זה מה שיש כאן.

ארז קמיניץ: זאת ועדה פנים ממשלתית שמעגנת שיקולים של משרדי הממשלה הרלוונטיים.

ארז קמיניץ: זה מה שהיא עושה.

ארז קמיניץ: היא מחליטה להמליץ או לא להמליץ.

ארז קמיניץ: זה הולך אחר כך לממשלה.

ארז קמיניץ: הממשלה נעזרת בוועדה הזאת כדי לקבל החלטה מושכלת אם היא מוכנה לוותר על מסים, להפנות תקציבים, ללכת על המתחם הזה או לא על המתחם הזה.

ארז קמיניץ: יש שיח עם הרשות המקומית הרלוונטית, אבל היא לא חלק מקבלת ההחלטה של הממשלה.

ארז קמיניץ: מה לעשות, אבל עדיין עם כל הכוח שיש לרשויות המקומיות הן עדיין לא חלק מישיבות הממשלה, הן לא צריכות להחליט לממשלה מה לעשות.

ארז קמיניץ: במוסד תכנון זה בסדר, לא בוועדה הזאת.

עינת גנון: אני רק רוצה להוסיף לגבי מה קורה במתחמים המוכרזים כבר היום.

עינת גנון: אין שום תפוגה של ההכרזות.

עינת גנון: ההכרזות שרירות וקיימות, הן ממשיכות להתקיים כמו שתכנית.

עינת גנון: .

יהודה זמרת: זה יהיה בהוראות המעבר.

יהודה זמרת: זה פשוט לא הפרק הזה.

בן אריה: היום זה לא מוסדר.

ארז קמיניץ: זה בפרק הנעלם, בפרק י"א.

עינת גנון: הכרזה בסמכות שר כזה או אחר.

עינת גנון: מכיוון שאנחנו עובדים כחלק ממנגנון בירוקרטי, תיאום בין שרים יכול לקחת פרק זמן שלא תמיד יש בו שליטה.

עינת גנון: יש פה מנגנון שמאפשר הארכת תקופת ההכרזה שחייבת להיעשות במהלך התקופה המקורית כך שזה מכניס אותנו לפעמים לסד זמנים מאוד מצומצם.

עינת גנון: כשמביאים את זה לממשלה, הממשלה מפיצה ואומרת שיש מיום רביעי עד יום ראשון להגיב.

עינת גנון: לוחות הזמנים מאוד קצובים וברורים.

עינת גנון: אנחנו חושבים שצריך להשאיר את זה.

עינת גנון: מעבר לכך שיש סמכות לממשלה להקנות הטבות מס אני חושבת שזה צריך להישאר ברמת הממשלה.

רחל אלתרמן: אני מתייחסת להרכב של הוועדה למתחמי פינוי-בינוי.

רחל אלתרמן: אני חושבת שיש הרבה מאוד טעם בייצוג של מרכז שלטון מקומי.

רחל אלתרמן: זה שהשיטה הישראלית מאפשרת בסמכויות כלליות של הממשלה לפתח מנגנון כזה גם מחוץ לחוק זה בסדר.

רחל אלתרמן: זה כרגע הסדר נורמטיבי ראשי.

רחל אלתרמן: זה נכון שזה לא מוסד תכנון, על כן אין גזירה שווה בין מוסד תכנון עם ההרכבים הציבוריים וחברה אזרחית לבין המוסד הזה.

רחל אלתרמן: דווקא משום שהוא עוסק בנושאי המיסוי, דהיינו בכסף לבצע את שרותי הציבור, יש צורך בראייה המקצועית של מרכז שלטון מקומי.

רחל אלתרמן: מה שאני חלוקה על נציג מרכז שלטון מקומי, על נתי, זאת השיטה שקיימת לכל אורך חוק התכנון והבנייה.

רחל אלתרמן: אני אומרת את זה עכשיו, אבל יש בעיה בכל החוק.

רחל אלתרמן: כאן ניתן להתחמק מהבעיה הזאת.

רחל אלתרמן: הבעיה היא שבכל החוק כשמדובר בייצוג שלטון מקומי לוקחים מישהו או מישהי מנבחרי הציבור וזה נותן מעמד מיוחד ומועדף למי שבמקרה שם – בעיקר הבעיה בוועדות המחוזיות – וזאת לא שיטת ייצוג רלוונטית.

רחל אלתרמן: כאן זה בטח לא רלוונטי, משום שהידע על הבדלי המיסוי.

רחל אלתרמן: .

רחל אלתרמן: פה אנחנו נכנסים שוב פעם לבעיות הגדולות של האגרות, ההיטלים והחלף מס.

רחל אלתרמן: יש הבדלים גדולים בין רשות לרשות.

רחל אלתרמן: בשורה התחתונה של מה אפשר יהיה לבצע זה לא מקום שיהיה אחד מנציגי הציבור, זה מקום שמרכז שלטון מקומי יטרח ויפתח קאדר של אנשים מקצועיים נטולי פניות שאין להם עניין באחת הרשויות, הם מייצגים את נקודת המבט של מרכז שלטון מקומי כגוף שיש לו ידע מקומי מיוחד.

רחל אלתרמן: הם יודעים טוב יותר את המצרף של בעיות המימון של השלטון המקומי.

רחל אלתרמן: אין לערב את זה עם האישור של פינוי-בינוי באתר זה או אחר שבו בהחלט נעשה הליך של היוועצות וכדומה.

רחל אלתרמן: אני חושבת שיש לכך מקום, אבל לא בדרך הראויה.

רחל אלתרמן: צריך להיות נציג מקצועי של מרכז שלטון מקומי בגברדייה הזאת.

רחל אלתרמן: אני חושבת שזה גם תקדים טוב לעוד דברים.

רחל אלתרמן: פה תהיה סנונית ראשונה.

רחל אלתרמן: כאן יש מהלך שהוא מהלך מצד אחד טוב לרשויות המקומיות, מצד שני יש צנטרליזם מוגבר בנושא של פינוי-בינוי בעוד היבטים של החוק, של לקיחת סמכויות.

רחל אלתרמן: כאן המקום לייצוג של הידע המקומי המיוחד של מרכז שלטון מקומי.

רחל אלתרמן: ההצעה צריכה להיות נציג מקצועי של מרכז שלטון מקומי.

איריס פרנקל-כהן: האם את מדברת על ידע מקומי?

איריס פרנקל-כהן: ידע מקומי אמור להתייחס למקום המסוים.

רחל אלתרמן: לא.

רחל אלתרמן: אני השתמשתי בזה כרגע כמושג כללי.

איריס פרנקל-כהן: לו היית מדברת על אותו נציג של אותה רשות.

איריס פרנקל-כהן: .

רחל אלתרמן: זה מושג של תיאוריית התכנון.

רחל אלתרמן: לא ידע מקומי, יש מיוחד.

איריס פרנקל-כהן: למה שיהיה להם ידע מיוחד?

רחל אלתרמן: אם מרכז שלטון מקומי לא יודע על הבעיות המימוניות של שלטון מקומי אז הוא לא מרכז שלטון מקומי.

יהודה זמרת: הגוף הזה נותן תקצוב של המדינה, הוא מחלק כסף.

יהודה זמרת: זה עיקר מטרתו.

יהודה זמרת: זאת החלטת הממשלה.

יהודה זמרת: את זה צריך להבין.

יהודה זמרת: הוא נותן פטור ממס.

יהודה זמרת: הפגיעה בשלטון המקומי על ידי מתן פטור מהיטל השבחה לא תהיה אלא בהסכמת הרשות המקומית הספציפית.

יהודה זמרת: היא תעשה את האיזון הכלכלי שלה ותגיד כן או לא.

יהודה זמרת: הוועדה הזאת לא הוסמכה לפגוע בכספים של הרשות המקומית.

רחל אלתרמן: מי אמר שהשלטון המקומי הוא לא חלק מהשלטון?

רחל אלתרמן: למה אתם אומרים?

רחל אלתרמן: זה יכול היה להיות ועדת שרים.

רחל אלתרמן: שלטון מקומי הוא לא חלק מהשלטון?

ארז קמיניץ: הוא שלטון מקומי.

רחל אלתרמן: זה לא נוגע לו?

יהודה זמרת: זאת העצמאות שלו, אחרת אני מכניס אותו.

יהודה זמרת: .

ארז קמיניץ: גם החלטות לעניין חינוך זה חלק ממני.

ארז קמיניץ: גם לי יש מה להגיד על חוק חינוך חובה.

רחל אלתרמן: תחשבו על זה עוד פעם.

עינת גנון: אנחנו יושבים הרבה מאוד עם מרכז השלטון המקומי.

רחל אלתרמן: תשבו איתו גם בוועדה הזאת.

ארז קמיניץ: בוודאי שלצורך התייעצות.

עינת גנון: אני חייבת להגיד שבהקשר של תכניות לפינוי-בינוי אנחנו לא מקבלים מהם שום הערות לכאן או לכאן.

עינת גנון: אנחנו נשמח אם יש דברים קונקרטיים.

עינת גנון: אנחנו עושים את זה כל הזמן.

רחל אלתרמן: את מדברת על גוף מינהלי.

רחל אלתרמן: את משרד השיכון.

עינת גנון: צריך להבין מה ההחלטות של אותו גוף.

רחל אלתרמן: עכשיו זה הופך להיות גוף סטטוטורי.

יהודה זמרת: הוא היום כבר קיים.

יהודה זמרת: זה סעיף תקף.

אמנון כהן: ארז, תעשו חשיבה נוספת אצלכם בעניין.

אמנון כהן: אנחנו נרשום את זה כהערה אצלנו.

איריס פרנקל-כהן: אפשר לוותר על סעיף 558.

ארז קמיניץ: הייתה הערה בעניין של סנקציות זמנים לגבי מכוני בקרה.

ארז קמיניץ: דיברנו על זה בעבר.

ארז קמיניץ: יש לנו סנקציות על מכוני בקרה של התליית רישיון, בין היתר אם הם לא עומדים בזמנים הרלוונטיים.

ארז קמיניץ: אפשר לחזור על זה.

ארז קמיניץ: זה לא לכאן.

ארז קמיניץ: לשאלת המפקחים.

ארז קמיניץ: עלתה טענה שאנחנו מרחיבים את סמכויות המפקחים בצורה לא מידתית, לא חוקתית או בצורה נרחבת מידי.

ארז קמיניץ: אני לא כל כך מבין את ההערה.

ארז קמיניץ: לא שינינו שינוי מהותי בסמכויות שיש למפקחים היום.

ארז קמיניץ: להיפך, נוכח הערת הייעוץ אנחנו הבהרנו גם נקודה מסוימת לעניין כניסה לבית מגורים.

ארז קמיניץ: החוק היום מייצר סמכויות למפקחים לעשות כמעט את אותם דברים שאנחנו בהצעה מבקשים.

ארז קמיניץ: זה די דומה.

ארז קמיניץ: לגבי כניסה למקרקעין נכון שהחוק היום נוקט בלשון כללית של מי שהורשה לכך על ידי הוועדה המקומית ואנחנו הוספנו שגם מפקח יכול, אבל ברור לחלוטין שגם היום הוועדה המקומית נותנת הרשאה למפקחים להיכנס למקרקעין.

ארז קמיניץ: יש פה הגבלה על כניסה לבית מגורים.

ארז קמיניץ: כשאין הסכמה לכניסה לבית מגורים על אף פניה מוקדמת מראש צריך צו של בית משפט.

ארז קמיניץ: בכל יתר המצבים כאשר יש עבירה או חשד לעבירה המפקח מוסמך, זה התפקיד שלו.

ארז קמיניץ: המפקח מוסמך להיכנס ולבדוק אם התבצעה עבירה או לא התבצעה עבירה, אם יש היתר למבנה שנבנה, מה גודלו, מה המידות שלו, על מנת שאפשר יהיה לפעול בדרך המשפטית הראויה.

ארז קמיניץ: אין פה הרחבה משמעותית של הסמכויות כפי שהן כתובות היום.

ארז קמיניץ: אני לא כל כך הבנתי מאיפה ההערה הגיעה.

ארז קמיניץ: ביחס להסמכת מפקחים.

ארז קמיניץ: את בקשתך, אדוני, לעניין 90 יום אנחנו נבדוק עם הגורמים הרלוונטיים אצלנו במשרד.

ארז קמיניץ: שאלת האכיפה על המדינה או שאלת תחולתו של חלק י' של היום, חלק ט' של מחר על המדינה.

ארז קמיניץ: האמירה שלנו היא שהמדינה לא חייבת בעונשין, זאת אומרת המדינה לא עוברת עבירות פליליות.

ארז קמיניץ: כמו שנאמר פה זה עיקרון כללי.

ארז קמיניץ: זה כל מה שאומר הסעיף.

ארז קמיניץ: המטרה של הסעיף היא להגיד שהחוק לא חל על המדינה.

ארז קמיניץ: זאת המטרה של הסעיף.

ארז קמיניץ: נוכח העובדה שיש גם חלק עונשי בהצעה נאמר במפורש שהחלק הזה לא יחול, למרות שעקרונית, ברמה של הפרדת רשויות או ברמה של דרך עבודת המדינה, ברור שהמדינה לא חייבת בעונשין.

ארז קמיניץ: לא יעלה על הדעת שנראה כתב אישום שאומר מדינת ישראל נגד מדינת ישראל.

ארז קמיניץ: זה משהו שהוא בלתי אפשרי תהליכי.

ארז קמיניץ: יש מזור.

ארז קמיניץ: המזור למצבים שבהם המדינה מפרה חוק חייב לעבור דרך הגורם היחיד במדינה שמוסמך לפרש את החוק עבור משרדי הממשלה, שזה היועץ המשפטי לממשלה.

ארז קמיניץ: אם יש עבירה על החוק, היועץ המשפט לממשלה שנחשף לעבירה הזאת יכול להנחות.

ארז קמיניץ: נוכח פסיקה בהקשר הזה חייבים לקיים את אמירתו ביחס לפרשנות הדין.

ארז קמיניץ: אם הדבר לא נעשה המזור נמצא באמצעות עתירה לבג"ץ, עתירה לבתי משפט לעניינים מינהליים, לא הדרך של בית משפט מקומי באישום פלילי.

ארז קמיניץ: זה שני כלים משפטיים שלא יכולים לגור בכפיפה אחת.

נתן מאיר: אם המדינה בונה בלי היתר, איזה דין צריך לפרש?

ארז קמיניץ: אם אכן יש בנייה ללא היתר והיועץ המשפטי לממשלה בעצמו או באמצעות באי כוחו נחשף לדבר הזה הוא יורה למדינה להפסיק את הבנייה, להרוס אותה, לעשות מה שצריך לפי הדין.

ארז קמיניץ: אם הוקמה היאחזות נח"ל בניגוד לדין, למרות שמישהו פירש את הדין בצורה אחרת, והיועץ המשפטי לא הורה להרוס אותה, אז מוגשת עתירה לבג"ץ על ידי גורמים, כמו החברה להגנת הטבע.

אמנון כהן: אל תגיד שמות.

אמנון כהן: אחר כך נצטרך תגובה.

אמנון כהן: יכול להיות שאני אגיש.

ארז קמיניץ: גם הכנסת וגם יושב ראש ועדה יכולים להגיש עתירה.

אמנון כהן: אם כי אני דוגל בהפרדת רשויות.

ארז קמיניץ: בית משפט יורה על הריסה.

ארז קמיניץ: זאת הדרך המשפטית הנכונה לפעול.

ארז קמיניץ: הדרך שקיימת בחלק ט' החדש היא דרך של הגשת כתב אישום לבית משפט מקומי.

ארז קמיניץ: זאת לא הדרך המשפטית הנכונה לטפל בעבירות בנייה או בעבירות אחרות ככל שנעשות על ידי המדינה.

ארז קמיניץ: לגבי מה המשמעות של זה ביחס לפלוני אלמוני שעשה פעולה פלילית כזאת או אחרת במסגרת תפקידו או לא במסגרת תפקידו, יש לזה תשובות כאלו ואחרות בדין הפלילי.

נתן מאיר: מה התשובות?

ארז קמיניץ: כמו שיש לזה תשובות כאלו ואחרות בדיני הנזיקין.

נתן מאיר: תן לנו תשובה אחת כדוגמה.

ארז קמיניץ: זה לא הדיון עכשיו.

ארז קמיניץ: הדיון הוא שחלק ט' לא חל על המדינה.

ארז קמיניץ: זה מה שנאמר.

ארז קמיניץ: לא נאמר אם הוא חל על עובדיה או לא חל על עובדיה.

ארז קמיניץ: יש סעיפים בחוק שדנים במה קורה.

ארז קמיניץ: .

נתן מאיר: ארז, זה הזמן לדבר על זה.

נתן מאיר: נניח שמנכ"ל משרד ממשלתי אמר לבנות.

נתן מאיר: הסברת יפה שאת המדינה אי אפשר להעמיד לדין.

נתן מאיר: מה דינו של המנכ"ל?

ארז קמיניץ: יכול להיות שנעמיד אותו לדין משמעתי.

נתן מאיר: צחוק מהעבודה.

ארז קמיניץ: יכול להיות שבסופו של דבר היועץ המשפטי לממשלה יגיע למסקנה שיש צורך גם להעמידו לדין לפלילי.

ארז קמיניץ: יכול להיות שזה יקרה, אני לא יודע, זה תלוי בנסיבות.

ארז קמיניץ: הוראות לעניין תקנות שיעסקו בדרך הגשת ההתנגדות.

ארז קמיניץ: אני לא חושב שזה משהו שהכנסת תידרש אליו.

ארז קמיניץ: צריך לזכור שחוק תכנון ובנייה ברובו – ישבנו על זה שעות ארוכות - הוא בגלל הפרוצדורה שלו.

ארז קמיניץ: אם במקומות אחרים אומרים שכתב הגנה, בקשה כזאת או בקשה אחרת שמוגשים בתוך 30, 60, 15 או 45 ימים נכתבים בתקנות, אז כאן בחוק התכנון והבנייה זה נכתב בחקיקה ראשית.

ארז קמיניץ: היה דיון ארוך ומייגע - ואולי עוד ימשיך – בשאלה אם התנגדות בות"ל צריכה להיות 30 או 60 יום.

ארז קמיניץ: החוק יחליט בעניין הזה.

ארז קמיניץ: החוק יחליט אם צריך להיות תצהיר או לא צריך להיות תצהיר.

ארז קמיניץ: החוק קובע את זה.

ארז קמיניץ: חוק התכנון והבנייה הוא חוק מאוד מאוד פרוצדוראלי.

ארז קמיניץ: להגיד שגם על שיירי הפרוצדורה שנכין בתקנות אנחנו צריכים לבקש אישורים כאלה ואחרים אחרי שזה עובר אישור של המועצה הארצית, אני לא יודע, צריך לשים את זה בקונסטלציה, לעשות את האיזונים ולהבין שעיקר ההסדר הפרוצדוראלי ככל שנוגע גם לזכויות אדם, כמו שנאמר פה על ידי הייעוץ, ברוב ההסדרים פה נמצא במשהו שהייתי מצפה שיהיה בחקיקת משנה אבל נמצא בחקיקה הראשית.

ארז קמיניץ: לעניין תשריט חלוקה זאת גם דוגמה.

ארז קמיניץ: ביחס להודעות למי אתה מודיע כשאתה מגיש צריך שיהיה בתקנות.

יהודה זמרת: לגבי סוגיית הבטיחות.

יהודה זמרת: למרות שהבטיחות מוסדרת בכל החקיקה שעוסקת בחובות שחלות על קבלן בונה, רישום קבלנים ועבירות של בטיחות בעבודה.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: כולנו מכירים את החובות ברמה המינהלית, ברמה הפלילית וברמה הנזיקית שבחשיפה של כל אחד.

יהודה זמרת: כאשר מוצא היתר אז מטבע הדברים, למרות שזה מוסדר, נכנס עוד סעיף הסמכה מסוים שאומר ששר הפנים יכול לקבוע עוד הוראות נוספות על השכבה הקיימת.

יהודה זמרת: בפטור אנחנו מדברים בעבודות שהוגדרו, שאין בהן משמעות על הסביבה, שהן לא חוצות את גבול המגרש.

יהודה זמרת: הגדרנו עבודות שאין להן השפעות חיצוניות גדולות, אין להן משמעויות על הסביבה.

יהודה זמרת: כמו שמבצעים כל עבודה מהסוג הזה לא צריך להוסיף עליהן הוראות בטיחות.

יהודה זמרת: זה לא המקום בחוק התכנון והבנייה.

יהודה זמרת: חוקים אחרים יעסקו בנושא הזה.

יהודה זמרת: קבענו שבמקרים מסוימים אפשר לקבוע תנאים לפטור.

יהודה זמרת: אתה יכול לקבוע תנאי שעל אף האמור צריך לתת הודעה לוועדה המקומית, לא לתת הודעה.

יהודה זמרת: ככל שמישהו יחליט לקחת את נושא הפטור - אני מדבר על מזגן, אני מדבר על מחסן שמניחים בחצר.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: אני לא רואה בעבודות האלו את הצורך שצריך להתערב בהן ברגולציה, אבל ככל שיוחלט לעשות משהו אפשר יהיה לקבוע גם בתנאים לפטור הוראת בטיחות מסוימת על ידי אותו סעיף שבא ואמר שרשאי השר לקבוע תנאים לפטור.

יהודה זמרת: הוא לא הגביל את הנושא.

יהודה זמרת: אני לא כל כך רואה לזה באופן מעשי צורך, אבל ככל שזה יעלה כנראה שיש לזה משמעות.

יהודה זמרת: זה מוסדר שם, לכן אין בעיה, לא צריך להרחיב את הסעיף פה, הוא עונה על הצרכים האלה.

בן אריה: שאלתי מה הקשר בין קוד הבנייה לתקנות, איך זה יסתדר.

יהודה זמרת: יש את התקנות שחלות היום.

יהודה זמרת: קוד הבנייה יעסוק ברגע שמשרד השיכון.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: איפה זה עומד?

יהודה זמרת: לאחרונה הם התקשרו עם צוותים מקצועיים.

אמנון כהן: יש השפעה על הרפורמה?

יהודה זמרת: ברגע שתקן הבנייה יושלם – זה פרויקט גדול.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: ככל שיידרשו תיקונים נוספים.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: יש מה שנקרא פרוצדורה.

יהודה זמרת: הרבה הוראות בתקנות הן פרוצדורה, לא קשורות לתקן הבנייה.

אמנון כהן: אני שואל אם יש השלכות על חוק תכנון ובנייה.

יהודה זמרת: יש תקנות.

יהודה זמרת: היום יש בתקנות תכנון ובנייה בקשה להיתר שמדברת על איזה טמפרטורה מותרת בצנרת מים חמים בבניין.

יהודה זמרת: יש את התקנות הקיימות שיעמדו היום בתוקפן.

יהודה זמרת: ככל שתקן הבנייה ישונה, יחייב שינויים אנחנו נבצע – ייקח שנה, שנתיים עד שיגמרו את הפרויקט כולו – התאמות.

יהודה זמרת: הן לא מפריעות כרגע לכניסה מיידית.

בן אריה: האם מה שלא מתאים לקוד הבנייה יבוטל?

יהודה זמרת: ישבו על קוד הבנייה ויהיה צריך לבצע התאמות.

בן אריה: מה אם יש סתירה?

בן אריה: תמיד יש סתירות.

רחל אלתרמן: יהודה, כדאי שתסביר לכולם שקוד הבנייה זה מטריה אחרת.

יהודה זמרת: בקוד הבנייה אנחנו עוסקים בקבלת החלטות.

יהודה זמרת: יש לנו את עולם התכנון ואת עולם הרישוי.

יהודה זמרת: עולם התכנון לא קשור לעולם קוד הבנייה.

נתן מאיר: לקוד הבנייה, עם כל חשיבותו, לא תהיה נפקות משפטית אלא אם כן הוא יעוגן בתקנות?

יהודה זמרת: נכון.

יהודה זמרת: זה כתוב בהחלטת הממשלה.

אמנון כהן: אנחנו דנים עכשיו בתיקונים עקיפים.

אמנון כהן: מתחילים מ-586..

איריס פרנקל-כהן: אי אפשר להגיד את המספרים כי הכל השתנה.

איריס פרנקל-כהן: אני רוצה שיהיה ברור למה זה בעייתי.

איריס פרנקל-כהן: זה בעייתי מאחר ובנוסח שפורסם - הנוסח הכחול - החוקים סודרו לפי א', ב'.

איריס פרנקל-כהן: עכשיו הגיע נוסח מעודכן שכולל עוד כמה חיקוקים.

איריס פרנקל-כהן: הוא מסודר לפי הנוהל של החקיקה שקיים במשרד המשפטים ובכנסת לפי סדר כרונולוגי.

ארז קמיניץ: הכללים השתנו.

ארז קמיניץ: צריך לסדר את זה בצורה כרונולוגית, לא לפי א', ב'.

ארז קמיניץ: כרונולוגית במובן מתי התקבל החוק, מהחדש ביותר..

איריס פרנקל-כהן: מהישן לחדש.

איריס פרנקל-כהן: העובדה שהתחלנו עם חוק הטיס היא מקרית.

איריס פרנקל-כהן: הוא היחיד שנותר כאן מהישן.

איריס פרנקל-כהן: אנחנו נתקן את זה בהמשך.

ארז קמיניץ: תיקונים עקיפים.

ארז קמיניץ: תיקון חוק הטיס, התשע"א-2011 בחוק הטיס התשע"א -2011(1) בסעיף 73(א) במקום "כל תכנית לפי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "כל תכנית לפי חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010" (2) אחרי סעיף 163 יבוא: 163א לא יינתן היתר לפי חוק התכנון והבנייה, לעבודה מתחת למישורי הגבלות בנייה, כמשמעותם בסעיף 246(ג)(4) לחוק התכנון, אלא לאחר שניתן לכך אישור המנהל; המנהל רשאי להתנות את אישורו בכך שהמבקש יבצע פעולות או סידורים ובכלל זה: התקנת תאורה, צביעה או סימון במקרקעין, וכן במנוף ובעגורן, במועד ובתנאים שיקבע, הכל לשם מניעת מכשולי טיסה ולהבטחת בטיחות הטיסה (להלן – הוראה למניעת מכשולי טיסה).

ארז קמיניץ: מניעת מכשולי טיסה 163ב(א) המנהל או מי שהוסמך על ידי שר הביטחון רשאי ליתן לבעל קרקע או בניין או למחזיק בהם, הוראה למניעת מכשולי טיסה ובכלל זה הוראה לעניין המועד לביצועה.

ארז קמיניץ: מי שביצע הוראה למניעת מכשולי טיסה שניתנה לו כאמור בסעיף קטן (א), זכאי לתשלום הוצאותיו מאוצר המדינה, ובלבד שמתן ההוראה לא נבע מכך שהבניין שאליו מתייחסת ההוראה נבנה שלא כדין.

ארז קמיניץ: (ג) לא בוצעה הוראה למניעת מכשולי טיסה שניתנה לפי סעיף קטן (א) בתוך פרק הזמן שנקבע, רשאי מי שהוסמך לפי סעיף קטן (א), להיכנס בכל עת סבירה לקרקע או לבניין ולבצעה, ובלבד שלא ייכנס לבניין המשמש למגורים ללא הסכמת המחזיק אלא בשעות היום ולאחר שמסר לו הודעה בכתב שלושה ימים מראש.

ארז קמיניץ: (ד) מי שנתן הוראה לפי סעיף קטן (א) ידווח למהנדס הוועדה המקומית, תוך פרק זמן סביר, על מתן ההוראה ועל פרטיה.

ארז קמיניץ: (ה) הוראות סעיף זה אינן גורעות מכל חובה שהוטלה או שתוטל על בעל קרקע או בניין בהתאם לתנאי כל היתר לפי כל חיקוק הדן בתכנון ובנייה.

ארז קמיניץ: (ו) בסעיף זה, "בניין" – כהגדרתו בחוק התכנון.

ארז קמיניץ: " (2) בסעיף 171 – המילים "והבנייה, התשכ"ה-1965" – יימחקו.

איריס פרנקל-כהן: יש איזו שהיא הערה שפספסתי בדרך.

איריס פרנקל-כהן: ראוי לקבוע מועד למתן החלטת המנהל בבקשה שהוגשה לו לאישור עבודה מתחת למישורי הגבלת בנייה, זאת אומרת לאפשר למבקש לפעול להוצאת היתר תוך פרק זמן סביר.

איריס פרנקל-כהן: יש שתי סיטואציות.

איריס פרנקל-כהן: האחת שהוא יוזם, השנייה כאשר מבקשים היתר.

איריס פרנקל-כהן: כשמבקשים היתר וצריך את האישור של המנהל הוא צריך להינתן תוך פרק זמן סביר כדי לא לעכב.

ארז קמיניץ: תיקון פקודת העיריות 616 .

ארז קמיניץ: בפקודת העיריות - (1) בסעיף 1 אחרי ההגדרה "ועדת המכרזים לבחירת עובדים בכירים" יבוא: "חוק התכנון והבנייה – חוק התכנון והבנייה התשע"ב-2012".

ארז קמיניץ: (2) בסעיף 9א(א), במקום "לפי סעיף 24 וסעיף 12 לתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965: יבוא " לפי סעיפים 89,90 ו-458 לחוק התכנון והבנייה.

אמנון כהן: מה זה משנה?

ארז קמיניץ: זה משנה הפניות.

ארז קמיניץ: היו הפניות לסעיפים מסוימים בחוק הישן.

ארז קמיניץ: פקודת העיריות הפנתה לחוק הישן.

ארז קמיניץ: עכשיו זה מפנה לחוק החדש.

יהודה זמרת: הפנתה לנושא היטל השבחה.

יהודה זמרת: עכשיו צריך להגיד לסעיפים החדשים שעוסקים בהיטל השבחה.

ארז קמיניץ: גם ההפניות האלו לסעיפים ישתנו.

ארז קמיניץ: אנחנו חייבים להשאיר שיקול דעת לייעוץ המשפטי לשנות את המספרים.

ארז קמיניץ: בסעיף 9ב(א) – (א) בהגדרה "הכנסות מהיטלי השבחה" במקום "לפי סעיף 24 וסעיף 12 לתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "סעיפים 89,90 ו-458 לחוק התכנון והבנייה"; (ב) ההגדרה "חוק התכנון והבנייה" – תימחק; (ג) בסעיפים 126(א), 143(א)(2) ו-(3), 170א(א)(1), 269 בהגדרת "רחוב" ובסעיף 62 בפרק שלושה עשר של התוספת השנייה, המילים "התשכ"ה-1965" – יימחקו; (3) אחרי סעיף 122א יבוא: 122ב(א) בסעיף זה – "בחירות מקדימות" – בחירות לבחירת מועמדי מפלגה כהגדרתה בסעיף 1 לחוק המפלגות, תשנ"ב-1992, רשימת מועמדים או סיעה, לפי העניין, לאחד מהתפקידים האלה, תהא שיטת הבחירות אשר תהא: יושב ראש המפלגה, ראש הממשלה, שר, חבר כנסת, ראש רשות מקומית, חבר מועצת רשות מקומית, תפקיד בהסתדרות הכללית החדשה, בהסתדרות העובדים הלאומית, בהסתדרות הציונית העולמית או תפקיד אחר במפלגה או מטעמה; "יזם" – מי שעיסוקו, בין היתר, בבניה או בייזום בתחום התכנון והבנייה, בתחומי מרחב התכנון המקומי אליו משתייכת הרשות המקומית, לרבות קרובו, שותפו או תאגיד הקשור אליו או אל קרובו.

ארז קמיניץ: "ייזום" – לרבות הגשה וקידום של הליך לפי חוק התכנון והבנייה, בוועדה המקומית הנוגעת לעניין לעניין תכנית, אישור, היתר, לרבות הקלה, שימוש חורג, תביעה לפי סעיף 397 לחוק האמור או בקשר לתשלום היטל השבחה, כמשמעותם של מונחים אלו בחוק האמור, לרבות התדיינות בהליך משפטי בנוגע לבקשות כאמור; "נבחר ציבור" – ראש עירייה, חבר מועצה, מי שנכלל ברשימת מועמדים למועצת העירייה, מועמד לכהונת ראש העירייה, או מי שהכריז על עצמו כמועמד, או הודיע ברבים, בעל פה או בכתב, במפורש או על דרך התנהגות על כוונתו להתמודד בבחירות למועצת העירייה או לראשות העירייה.

ארז קמיניץ: לעניין זה, "התנהגות" – לרבות הוצאה או קבלת תרומות למימון ההתמודדות בבחירות.

ארז קמיניץ: "מועמד לכהונת ראש רשות מקומית" – מועמד שהוצע לכהונת ראש רשות מקומית בהתאם לסעיפים 5 ו-24א לחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניות וכהונתם), תשל"ה-1975 או בהתאם לסעיף 5 לחוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) התשמ"ח-1988.

ארז קמיניץ: "קרוב" – בן זוג, הורה של בן זוג, הורה, הורי הורה, צאצא, אח או אחות, גיס או גיסה וצאצא או בן זוג של כל אחד מאלה, סוכן או שותף; "רשימת מועמדים" – כהגדרתה בסעיף 35 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), תשכ"ה-1965.

ארז קמיניץ: "תאגיד קשור לנבחר ציבור" – תאגיד שנבחר הציבור מחזיק, לבדו או יחד עם אחרים, במישרין או בעקיפין, עשרים אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצא של התאגיד או עשרים אחוזים מכוח ההצבעה באסיפתו הכללית, או מהזכות לרווחיו, או הרשאי למנות עשרים אחוזים או יותר מהדירקטורים בו, או את המנהל הכללי שלו, וכן תאגיד אחר, אשר תאגיד הקשור לנבחר מחזיק בו זכויות כאמור; "תאגיד קשור ליזם" – תאגיד שיזם מחזיק, לבדו או יחד עם אחרים, במישרין או בעקיפין, עשרים אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצע של התאגיד או עשרים אחוזים מכוח ההצבעה באסיפתו הכללית, או מהזכות לרווחיו, או הרשאי למנות עשרים אחוזים או יותר מהדירקטורים בו, או את המנהל הכללי שלו, וכן תאגיד אחר, אשר תאגיד הקשור ליזם מחזיק בו זכויות כאמור; "תרומה" - לרבות בכסף או בשווה כסף, במישרין או בעקיפין, בארץ או בחוץ לארץ, במזומנים או בהתחייבות מכל סוג.

אמנון כהן: איך תדע את המזומנים?

יהודה זמרת: האיסור הוא איסור שמוטל על האדם.

יהודה זמרת: בכל חקיקה באשר היא קובעים נורמה.

אמנון כהן: מה זה במזומנים?

יהודה זמרת: מניסיון העבר יש כמה אפשרויות לתרום.

יהודה זמרת: אפשרות אחת זה לתת לך במזומנים, אפשרות שנייה זה לכסות את החובות שלך אצל הספקים, אפשרות שלישית זה להעניק לך טובת הנאה, לבן שלך.

יהודה זמרת: יש מקרים שונים של טובות הנאה לאורך שנות ההיסטוריה הישראלית.

ארז קמיניץ: (ב)(1) נבחר ציבור, או מי מטעמו, ובכלל זה – קרובו, או שותפו, או תאגיד הקשור אליו או שאחד מהם מנהל או עובד אחראי בו לא יקבל ולא יבקש תרומה – מיזם, לצורך בחירות לרבות בחירות מקדימות, אלא אם חלפו שנתיים מיום שהיזם חדל מעיסוקו ביזמות בתחומי מרחב התכנון המקומי אליו משתייכת הרשות המקומית.

אמנון כהן: למה לא 10 שנים?

ארז קמיניץ: כי שנתיים זה מספיק.

אמנון כהן: מי קבע שמספיק?

אמנון כהן: מאיפה לקחת שנתיים?

יהודה זמרת: שנתיים נקבעה כתקופת זמן סבירה שאתה בא ואומר לעצמך.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: תקופת הצינון על פי חוק ההגבלות, מה שנקרא הגבלות לאחר פרישה, היא שנתיים.

יהודה זמרת: יכול להיות שמבחינה נורמטיבית אפשר להאריך את התקופה.

יהודה זמרת: סברנו ששנתיים מספיק.

יהודה זמרת: אם הכנסת תסבור שצריך להאריך את התקופה.

יהודה זמרת: .

ארז קמיניץ: (2) יזם שטרם חלפו שנתיים מיום שחדל מעיסוקו ביזמות בתחומי מרחב התכנון המקומי אליו משתייכת הרשות המקומית, לא ייתן או יציע תרומה למנויים בפסקה (1) לצורך בחירות לרבות לצורך בחירות מקדימות.

ארז קמיניץ: (3) העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מאסר שלוש שנים.

אמנון כהן: זה היזם?

ארז קמיניץ: זה היזם והנבחר.

ארז קמיניץ: פסקה (3) מתייחסת גם ל-(2) וגם ל-(1), גם לנותן ולגם למקבל.

כמה כסף זה 3 שנים?

איריס פרנקל-כהן: 227 אלף שקל, אם אני לא טועה.

יהודה זמרת: זה המרבי.

יהודה זמרת: הכל תלוי בנסיבות, במקום.

ארז קמיניץ: אני לא זוכר בדיוק, אבל זה נשמע הגיוני.

איריס פרנקל-כהן: סדר גודל.

איריס פרנקל-כהן: הערה של הייעוץ מציעה לשקול אם סוג כזה של מגבלה הוא אכן נכון.

איריס פרנקל-כהן: החשש הוא ברור.

איריס פרנקל-כהן: השאלה אם אנחנו לא מטילים פה מגבלות קשות מידי על יכולת ההתמודדות בבחירות.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות שמגבלות כאלו יובילו לכך שרק אנשים שהפרוטה מצויה בכיסם יתמודדו, או שאולי בדרכים אחרות שאנחנו לא רוצים הם יממנו את הבחירות שלהם.

איריס פרנקל-כהן: אנחנו צריכים לזכור שיש לנו גם אופציות אחרות, כמו למשל הסדר ניגוד עניינים.

יהודה זמרת: אין פה הסדר ניגוד עניינים.

יהודה זמרת: זאת לא שאלה של ניגוד עניינים.

ארז קמיניץ: (ג)(1) ראש רשימת מועמדים או מועמד לראשות ראש עירייה חייב לפקח ולעשות ככל הניתן למניעת עבירות לפי סעיף 122ב על ידי הסיעה, הרשימה או עובד שלה; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.

ארז קמיניץ: (2) נעברה עבירה לפי סעיף 122ב על ידי רשימת מועמדים או סיעה או עובד שלה, חזקה היא כי ראש רשימת המועמדים או ראש הסיעה הפר חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

ארז קמיניץ: (ד)(1) נבחר ציבור, שקיבל מאדם תרומה העולה על סך 500 ש"ח, לא יטפל במסגרת כהונתו במועצה ובכל תפקיד הנלווה אליה בכל עניין מהותי הנוגע לתורם או לבן זוגו במשך שנתיים מיום קבלת התרומה.

ארז קמיניץ: (2) איסור זה יחול גם על כל חברי סיעתו של חבר המועצה.

ארז קמיניץ: (3) העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מאסר שנה.

אמנון כהן: אם יש יזם שאוהב להיטיב עם כולם הוא אומר שכל אחד שרצה להתמודד בפריימריז פנה אליו.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: זה אחרי שהוא העריך את האידיאולוגיה של שלושת המועמדים במקביל, האחד סוציאליסט, השני קפיטליסט..

יהודה זמרת: לשלושתם הוא נתן תרומה מתוך רצון.

יהודה זמרת: הוא עשה את מתוך האידיאולוגיה של כל אחד משלושתם.

אמנון כהן: אם אנחנו כמדינה נבוא ונגיד שאין פריימריז, אסור לגבות כסף מאף אחד, אל תהיה מושחת ואל תהיה חייב לאף אחד.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: המדינה אומרת לך שלכל מועמד ראוי שרוצה להתמודד הקריטריונים הם כאלה.

אמנון כהן: לכשהוא יעמוד בקריטריון המדינה מעמידה לרשותו X סכום, שווה בין שווה כלפי כולם.

אמנון כהן: כשאין תרומות, כשאין דברים אתה מונע שחיתות.

אמנון כהן: אם אתה אומר דבר כזה והוא בא לפה זה בסדר.

אמנון כהן: ראינו היום בפריימריז – זה מתפרסם, הכל שקוף - שלפעמים אנשי עסקים או אנשים שבונים – זה החיים, זה מותר בכל מקום, גם בארצות הברית – תורמים לאלה שרוצים להתמודד.

אמנון כהן: הם תורמים לכולם.

יהודה זמרת: הם לא יודעים להחליט מי ייבחר.

אמנון כהן: הם לא יודעים, אבל למה שישים את הביצים שלו בסל אחד, הוא ישים בכולם.

אמנון כהן: למי שייפול עשיתי טובה.

אמנון כהן: באתי בשביל 500 שקל.

אמנון כהן: כמה חברי מועצה יש בעיר?

אמנון כהן: 20 חברי מועצה?

אמנון כהן: 20 כפול 500 שקל נתתי בבחירות מקדימות או בכל וריאציה כזאת או אחרת במהלך השנתיים.

אמנון כהן: בנושא שלו היה איזה מכרז שהוא זכה.

אמנון כהן: .

איריס פרנקל-כהן: זה לא יזם, זה אדם.

יהודה זמרת: אדם רגיל שעיסוקו.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: עזוב יזם.

אמנון כהן: טעיתי.

אמנון כהן: בא אדם שרוצה להרחיב את המרפסת שלו.

אמנון כהן: הוא בא לוועדת התכנון כדי להרחיב את המרפסת שלו, אבל יושב ראש הוועדה והאנשים שנבחרו קיבלו תרומה של 500 שקל.

אמנון כהן: אתה אומר שיושב-ראש הסיעה, שהוא לא חבר ועדה, קיבל.

אמנון כהן: אני חבר סיעתו.

אמנון כהן: אני לא יכול לדון בנושא שלו.

אמנון כהן: גם השני חבר הסיעה שלו.

אמנון כהן: אני מקצין בכוונה.

אמנון כהן: 20 חברי מועצה או ראש סיעה היו מעורבים כך או אחרת.

אמנון כהן: צריך לדון עכשיו על גגון לשים כדי שגשם לא ייכנס.

אמנון כהן: אי אפשר לדון בבקשה שלו.

אמנון כהן: זה חומר למחשבה.

אמנון כהן: עד איפה אנחנו מקצינים?

אמנון כהן: כולם גנבים, כולם רמאים, כולם מושחתים.

אמנון כהן: 500 שקל לקחתי במשך שנתיים.

אמנון כהן: מה זה קשור לתכנון ובנייה?

אמנון כהן: בסוף פקידים ינהלו את המדינה.

אמנון כהן: גם חברי מועצה לא ירצו ללכת לשם.

אמנון כהן: מי צריך 3 שנים בית סוהר בשביל 500 שקל?

אמנון כהן: עורך דין מוכשר, שרוצה לקדם את העיר שלו, שיש לו משרד משגשג ילך להתלכלך בשביל 500 שקל?

אמנון כהן: כל אחד שיכול יכתוב בעיתון שהוא קיבל תרומה לפני שנה, 11 חודשים ו-29 יום.

אמנון כהן: לפני כן יושב-ראש התנועה שלו קיבל תרומה.

שלום גולדברגר: יש פתרון.

אמנון כהן: עזוב את הפתרון.

אמנון כהן: עצם העובדה שכותבים את זה יגרום לכך שתהיה שחיתות, יתנו כסף מלמטה, יממנו לו כל מיני דברים.

ארז קמיניץ: צריך לעשות אבחנה בין יזם לאדם.

ארז קמיניץ: (4) בסעיף 126(א), 143(א)(3), 170(א), 269 ו-המילים "התשכ"ה-1965" – יימחקו; (5) בסעיף 170א(ב), אחרי המילים "שבתחום העירייה", יבוא "והוועדה המקומית שהוא מבקרה בהתאם לסעיפים 92(א) ו-(ב) לחוק התכנון והבניה:; (6) בסעיף 170א(ג) ברישא, לאחר המילים "ואת היקף הביקורת", יבוא – "ובלבד שתבוצע ביקורת של הוועדה המקומית כמשמעותה בסעיף 170א(ב)"; (7) בסעיף 235א(ג)(1) במקום "בסעיף 1א לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "בסעיף 2 לחוק התכנון והבנייה"; (8) בסעיף, 249(13ב), במקום "כהיתר בניה לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "כהיתר לפי חוק התכנון והבנייה"; (9) בסעיף 264(2), במקום "לפי פרק י' לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "לפי חלק ט' לחוק התכנון והבנייה"; תיקון פקודת המועצות המקומיות 615, 617.

ארז קמיניץ: בפקודת המועצות המקומיות (1) בסעיף 24ב(ג)(1), במקום "סעיף 1א לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "סעיף 2 לחוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010 (בפקודה זו – חוק התכנון והבנייה)"; (2) בסעיף 34א, בסעיף קטן (א), אחרי "וסעיפים 120(10)" יבוא "בסעיף 122ב".

ארז קמיניץ: תיקון פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) 618.

ארז קמיניץ: בפקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור), 1943 (1) בסעיף 2 – (א) בהגדרה "חוק התכנון והבנייה", במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע -2010"; (ב) ההגדרות "דרך", "מיתקני תשתית", "מיתקני תקשורת", תשתיות לאומיות" יימחקו ובמקומן יבוא – "דרך" – דרך, מבנה דרך ומסילת ברזל כהגדרתם בחוק התכנון והבנייה; "מתקן תשתית", ו"תשתית" – כהגדתן בחוק התכנון והבנייה".

ארז קמיניץ: צריך להיות גם צורכי ציבור.

איריס פרנקל-כהן: הגדרת צורך ציבורי כמשמעותו.

איריס פרנקל-כהן: .

ארז קמיניץ: אני מדבר על צורכי ציבור בתשתית.

ארז קמיניץ: צריך להוסיף.

ארז קמיניץ: דיברנו על זה שמחזירים.

איריס פרנקל-כהן: בסדר.

ארז קמיניץ: בהגדרה "צורך ציבורי", המילים "כמשמעותם בסעיף 188 לחוק התכנון והבנייה", יימחקו;

איריס פרנקל-כהן: אפשר למחוק את זה, כי בהגדרת צורך ציבורי המילים "כמשמעותם.

איריס פרנקל-כהן: .

איריס פרנקל-כהן: " בחוק התכנון יימחקו.

איריס פרנקל-כהן: זה אומר שהוא נשאר.

ארז קמיניץ: את לא רוצה להגדיר צורכי ציבור בכלל?

איריס פרנקל-כהן: אין צורך כי יש צורך ציבורי.

ארז קמיניץ: השאלה אם המילים "צורכי ציבור" מופיעות בעוד סעיפים בפקודה.

קריאה: הוא נשאר בהגדרות.

ארז קמיניץ: הגדרה של צורך ציבורי מפנה לצרכי ציבור כמשמעותם בחוק התכנון והבנייה החדש.

ארז קמיניץ: השאלה אם המילים "צורכי ציבור" מופיעות בפקודת הקרקעות בעוד מקום, כי אם הן מופיעות בעוד מקום חוץ מאשר בהגדרת צורך ציבורי צריך הגדרה של צורכי ציבור.

איריס פרנקל-כהן: אנחנו נבדוק את זה.

ארז קמיניץ: יכול להיות שלא, אני לא בטוח.

ארז קמיניץ: בהגדרה "צורך ציבורי", המילים "כמשמעותם בסעיף 188 לחוק התכנון והבנייה" כהגדרתם בחוק התכנון והבנייה.

ארז קמיניץ: (ד) בהגדרה "צורך לתשתית ציבורית" – בפסקה (3), במקום האמור בה יבוא "תשתית".

ארז קמיניץ: בסעיף 9א(ו)(1), במקום "סעיף 14 לתוספת השלישית" יבוא "סעיפים 440, 441 ו-459 עד 463, 482"; בסעיף 14(2) – (א) בסעיף קטן (ד)(1), במקום "הוראות התוספת השלישית" יבוא "הוראות פרק ב' לחלק ו'"; (ה) בסעיף קטן (ה), במקום "כהגדרתו בפסקה (3) להגדרה "מימוש זכויות" שבתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה ולעניין זה יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות סעיף 21 לתוספת האמורה" יבוא "כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה "מימוש זכויות" שבסעיף 418 לחוק התכנון והבנייה, ולעניין זה יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות סעיף 453 לחוק האמור".

ארז קמיניץ: תיקון פקודת היערות.

ארז קמיניץ: בפקודת היערות, בסעיף 15 המילים "עץ בוגר, כהגדרתו בסעיף 83ג לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" – יימחקו.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות שכל הסיפור הזה יורד מכיוון שכבר אושר התיקון.

ארז קמיניץ: נכון.

ארז קמיניץ: זה אושר לשנייה ושלישית?

איריס פרנקל-כהן: אושר לשנייה ושלישית.

איריס פרנקל-כהן: אני לא בטוחה..

אמנון כהן: למה אתה מכניס ב-10 מקומות אותו דבר?

ארז קמיניץ: אני לא.

ארז קמיניץ: את העץ בוגר?

אמנון כהן: כן.

ארז קמיניץ: אם שם זה מאושר לא צריך לעשות תיקון עקיף.

אמנון כהן: את מוודאת עוד פעם שהפינה הזאת סגורה?

איריס פרנקל-כהן: זה עוד לא עלה למליאה, נכון?

יהודה זמרת: ברגע שיעלה לקראת ההצבעות נוכל.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: זה אושר בוועדה.

ארז קמיניץ: אושר בוועדה, אבל השאלה היא אם.

ארז קמיניץ: .

יהודה זמרת: עדיין לא עבר.

אמנון כהן: יעבור שבוע הבא.

איריס פרנקל-כהן: עד שבוע הבא נמחק את זה.

אמנון כהן: תסמני לך, בבקשה.

ארז קמיניץ: תיקון חוק המהנדסים והאדריכלים לא במקור.

ארז קמיניץ: בחוק המהנדסים והאדריכלים , התשי"ח-1958 – (1) בסעיף 13א – בסעיף קטן (א) במקום "התשכ"ה-1965 יבוא "התש"ע-2010 (בחוק זה – חוק התכנון והבניה)", ובסעיף קטן (ב) במקום במקום "פרק י' בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, יבוא חלק ט' בחוק התכנון והבנייה"; (2) בסעיף 16א(א) במקום "פרק י' לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "חלק ט' לחוק התכנון והבנייה".

ארז קמיניץ: תיקון חוק מקרקעי ישראל.

ארז קמיניץ: בחוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 (1) בסעיף 1, בהגדרה "קרקע עירונית" במקום "היתר בנייה לפי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "היתר לפי חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010" (2) בסעיף 2א(ב)(5)(א) במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע-2010".

ארז קמיניץ: תיקון חוק רשות מקרקעי ישראל 610.

ארז קמיניץ: בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 – בסעיף 4יז (א) בסעיף קטן (א) בהגדרה "חוק התכנון והבנייה", במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע-2010 (בחוק זה – חוק התכנון והבנייה)"; בסעיף קטן (א) בהגדרה "שומה כללית" המילים "כמשמעותו בתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה" – יימחקו.

ארז קמיניץ: יש הערה לייעוץ.

ארז קמיניץ: אנחנו נמצא פתרון.

איריס פרנקל-כהן: נמצא פתרון.

ארז קמיניץ: ביקשתי מהיועץ המשפטי של המינהל.

ארז קמיניץ: (ג) בסעיף קטן (ד)(2) במקום "התוספת השלישית" יבוא " פרק ב' לחלק ו' לחוק התכנון והבנייה".

ארז קמיניץ: תיקון חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) 605.

ארז קמיניץ: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963 – (1) בסעיף ק, בהגדרה "חוק התכנון והבנייה", במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע-2010"

ארז קמיניץ: (3) בסעיף 49 יא (ב)(2)(א), במקום "סעיף 265" יבוא "סעיף 364";

ארז קמיניץ: (5) בסעיף 49כח(א), במקום "סעיף 33א(ג)" יבוא "סעיף 558"; (6) בסעיף 49ל(א), במקום "סעיף 33א(ג)" יבוא "סעיף 558"; (7) בסעיף 67(ב)(1), בהגדרה "איחוד מקרקעין" המילים "התשכ"ה-1965 – יימחקו.

ארז קמיניץ: בסעיף 3, אחרי פסקה (5) יבוא: "(6) ברכישה מכוח חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010 – המועד שבו ניתנה לבעל החלקה ההודעה על הכניסה אליה לפי סעיף 466(69(א) לאותו חוק, סעיף 7 לפקודת הקרקעות או לפי סעיף 5ו-7 לפקודת הקרקעות יחדיו, לפי העניין, ואם היו לה בעלים אחרים – המועד שבו ניתנה ההודעה האחרונה כאמור.

ארז קמיניץ: "; (4) בסעיף 4(1), בסופו יבוא "ולפי פרק ד' לחלק ג' לחוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010"; (5) בסעיף 13ב(2) במקום הסיפא המתחילה במילים "...

ארז קמיניץ: בין שנעשתה" יבוא – "...

ארז קמיניץ: שנעשתה לפני יום תחילתו של חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010".

ארז קמיניץ: תיקון חוק הדרכים (שילוט) 592.

ארז קמיניץ: בחוק הדרכים (שילוט), התשכ"ו-1966 – (1) בסעיף 1 – (א) בהגדרה "ועדה מחוזית", במקום "חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא "חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010 (בחוק זה – חוק התכנון והבנייה)"; (ב) בהגדרה "ועדה מקומית" המילים "התשכ"ה-1965" – יימחקו;

ארז קמיניץ: (3) בסעיף 13 המילים "התשכ"ה-1965" – יימחקו.

ארז קמיניץ: תיקון חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאית.

ארז קמיניץ: בחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ"ט-1969 – (1) סעיף 8(א)(2) במקום "פרק י' לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965" יבוא: "חלק ט' לחוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010 (בחוק זה – חוק התכנון"; (2) בסעיף 14(ב), במקום "בהיתר שנתנה הוועדה המקומית לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבנייה, תשכ"ה-1965 (להלן – חוק התכנון)" יבוא "בהיתר שנתנה רשות הרישוי לפי חוק התכנון".

ארז קמיניץ: תיקון חוק המקרקעין 594.

ארז קמיניץ: בחוק המקרקעין, התשכ"ט-1969 – (1) בסעיף 38(א) במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע-2010 – (בחוק זה – חוק התכנון והבנייה)"; (2) בסעיפים 59א, 59ג(ב)(1) ו-59(א)(1) המילים "התשכ"ה-1965" יימחקו; (3) בסעיף 71א – (א) ההגדרה "חוק התכנון והבנייה" – תימחק; (ב) במקום ההגדרה "זכויות בנייה" יבוא: "זכויות בנייה" – השטח הכולל המותר לבנייה בבית המשותף לפי חוק התכנון והבנייה;"; (ג) בהגדרה "הרחבה" במקום "היתר בנייה לפי תכנית בת תוקף" יבוא "היתר לפי תכנית בת תוקף" (4) בסעיף 110(ב)(1) בסופו יבוא "וחוק התכנון והבנייה".

ארז קמיניץ: (5) בסעיף 127(ג) בסופו יבוא "וחוק התכנון והבנייה" תיקון חוק שירותי הדת היהודיים.

ארז קמיניץ: בחוק שירותי הדת היהודיים (נוסח משולב), התשל"א-1971, בסעיף 14א6 במקום "בסעיף 1א לחוק התכנון והבנייה התשכ"ה-1965" יבוא "בסעיף 2 לחוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010".

ארז קמיניץ: תיקון חוק רשות נאות מרפא 611.

ארז קמיניץ: בחוק רשות נאות מרפא, התשל"ג-1973 – (1) בסעיף 3(11) במקום "התשכ"ה-1965" יבוא "התש"ע-2010";

ארז קמיניץ: (3) בסעיף 27 – (א) בסעיף קטן (ד), במקום "לפי סעיף 78" יבוא "לפי סעיף 241"; (ב) סעיפים קטנים (ה) ו-(ז) – בטלים.

ארז קמיניץ: (4) בסעיף 28(ב) במקום "יחולו הוראות פרק ט' לחוק התכנון, למעט סעיף 198" יבוא "יחולו הוראות סימן א' וסימן משנה א' לסימן ב' בפרק א' בחלק ו' לחוק התכנון.

ארז קמיניץ: תיקון חוק החברות הממשלתיות 592.

ארז קמיניץ: בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975, בתוספת השנייה – (1) במקום פרט 9 יבוא: "9.

ארז קמיניץ: המועצה הארצית לתכנון ולבנייה וועדות המשנה שלה – חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010"; (2) פרט 17 – יימחק.

נתן מאיר: הפרק הוא לכאורה פרק טכני, אבל ישנו בו סעיף אחד די בולט שהוא סעיף מאוד מהותי.

נתן מאיר: השאלה היא מה עושה הסעיף הזה, שהוא סעיף שקובע איסורים חדשים, סעיף שקובע עבירות פליליות בנסיבות מאוד מאוד קיצוניות, סעיף שמחייב דיון ציבורי מעמיק.

נתן מאיר: מה הוא עושה מבחינה משפטית, גיאוגרפית כמן דבר שהוא ליווי לחוק התכנון והבנייה תחת הלוגיקה המוזרה שאנחנו כבר ממילא כאן אז בואו נוסיף את הסעיף הזה, ומשהו לא פחות מוזר, אנחנו הרי מדברים על כך שאנחנו רוצים שהמערכות של התכנון והבנייה יהיו נקיות, אז הנה סעיף שמדבר על טוהר מידות וניקיון כפיים ובואו נוסיף אותו.

נתן מאיר: זאת לא הדרך.

נתן מאיר: זו דרך מאוד לא נאותה.

אמנון כהן: אתה מדבר על סעיף 122?

נתן מאיר: סעיף 616,617.

נתן מאיר: על אותו נושא.

ארז קמיניץ: הוא מדבר על התיקון העקיף לפקודת העיריות.

נתן מאיר: אני מציע לא לדון בזה במסגרת הזאת.

נתן מאיר: אני נמנע לדבר לגופו של עניין, כי ברגע שאני אדבר.

נתן מאיר: .

איריס פרנקל-כהן: למה?

איריס פרנקל-כהן: תדבר.

איריס פרנקל-כהן: אם דעתך שזה לא ייכנס לכאן לא תתקבל, אז מה שקבוע כאן נכון לך?

אמנון כהן: הוא סומך על היושב-ראש שידאג לא להכניס את הסעיף הזה לרפורמה.

נתן מאיר: אני לא רוצה, כי אז כשאני אדבר לגופו של עניין יגידו לי שדיברתי ושההערה שלי נרשמה.

נתן מאיר: אני אגיד רק בשתי מילים, כי אני לא רוצה להיכנס לגופו של עניין.

איריס פרנקל-כהן: זה ממש מצחיק.

נתן מאיר: אנחנו מכירים חקיקה במישורים אחרים, החל..

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: בגלל שהוא לא התייחס לגופו של עניין.

ארז קמיניץ: זאת הפעם השנייה שאנחנו מקיימים דיון בסעיפים האלה.

אמנון כהן: לא שמעתי.

אמנון כהן: מתי?

ארז קמיניץ: היה דיון בסעיפים לפני התקופה של אדוני היושב-ראש.

אמנון כהן: מה שהיה לפני לא רלוונטי.

איריס פרנקל-כהן: בהקשר הזה אני רוצה לומר שהנושא הזה כבר עלה לדיון בזמן שדנו בנושא הוועדות המקומיות.

איריס פרנקל-כהן: באותה עת לא שמענו איזה שהם..

נתן מאיר: הוא לא הועלה לדיון.

איריס פרנקל-כהן: הוא עלה לדיון במפורש, הוא הופץ, כולל תיקונים בנוסח.

ארז קמיניץ: זה בסדר להעלות אותו שוב.

ארז קמיניץ: הייעוץ המשפטי ביקש.

ארז קמיניץ: .

איריס פרנקל-כהן: אנחנו כן מוכנים לדון בזה שוב.

איריס פרנקל-כהן: אי אפשר להגיד שאתה לא רוצה להגיד את דעתך כי אתה חושב שזה בכלל לא צריך להיות פה.

איריס פרנקל-כהן: אפשר, השאלה אם זה.

איריס פרנקל-כהן: .

נתן מאיר: אני אומר בכמה מילים את דעתי.

נתן מאיר: יש לנו דוגמאות לחקיקה שבאה למנוע התחמקות מסוימת על ידי הכללה של קרובים, תאגידים וחקיקה מסועפת כראוי לסוגיות נוספות, החל מתכנון ובנייה והשלטון המקומי, דרך תחומים אחרים של ניירות ערך וכו'.

נתן מאיר: צורת החקיקה הזאת לא זרה לנו.

נתן מאיר: יחד עם זה, גם לחקיקה המסועפת יש איזה שהם גבולות והגבלות.

נתן מאיר: נדמה לי שפרצו פה כבר את כל הגבולות האפשריים.

נתן מאיר: אם אני יכול לדמיין לעצמי שיח של אסירים בבית כלא.

נתן מאיר: .

אמנון כהן: בחוק העיריות הישן ראיתי את הסעיף הזה.

יהודה זמרת: זה התחיל כהצעת חוק פרטית.

אמנון כהן: נדמה לי שראיתי את אופיר פינס-פז.

יהודה זמרת: הוועדה הזאת אישרה את הצעת חוק.

אמנון כהן: בוא נמשיך את זה שם.

אמנון כהן: למה אתה מכניס את זה לחוק התכנון והבנייה?

ארז קמיניץ: איפה?

ארז קמיניץ: בהצעה של אופיר פינס?

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: בפקודת העיריות יש את הפרק.

יהודה זמרת: אין הסדר לגבי הסוגיה הזאת.

אמנון כהן: אני בוועדה הזאת דן על זה.

אמנון כהן: תוציא לי את זה מפה.

אמנון כהן: תן לי לעבוד עכשיו בשקט.

יהודה זמרת: אני עוד מעט אסביר למה זה נכנס.

אמנון כהן: 250 ראשי רשויות התקשרו אלי.

אמנון כהן: אתה לא יודע מה אני עובר.

יהודה זמרת: לא יכול להיות 250.

יהודה זמרת: אני אסביר גם למה.

אמנון כהן: הם ביקשו ממני לייצג אותם נאמנה.

אמנון כהן: בשביל מה דיברתי?

יהודה זמרת: 20 מתוכם הם יושבי ראש ועדות ממונות.

אמנון כהן: בחוק העיריות ראיתי שהם רוצים שכל נבחרי הציבור ילכו הביתה, שמי שינהל את העירייה, מי שיחתום בסוף יהיה מנכ"ל העירייה.

אמנון כהן: ראש העיר לא יכול לחתום.

נתן מאיר: זה בחוק העיריות החדש.

אמנון כהן: זה מה שאני אומר.

אמנון כהן: ראש עירייה לא רלוונטי.

אמנון כהן: הייתי סגן ממלא מקום ראש עיר בתקופה מסוימת, יושב-ראש ועדת מכרזים, יושב-ראש ועדת תמיכות, יושב-ראש ועדת ההקצאות.

אמנון כהן: היינו, עשינו.

אמנון כהן: נבחר ציבור נותן אחר כך דין לציבור.

אמנון כהן: אם אני טוב תשאיר אותי, אם אני לא טוב תחליף.

אמנון כהן: צ'יק צ'אק מחליפים היום.

אמנון כהן: עכשיו אני רואה בחוק שרוצים לתקן שהכל פקידות.

אמנון כהן: נבחר ציבור לא רלוונטי.

אמנון כהן: מי יבוא?

אמנון כהן: מי ירצה?

אמנון כהן: חבר מועצה בשלטון המקומי לא מקבל שכר.

אמנון כהן: הוא בא ואומר: אני נותן ממרצי, מזמני, חשובה לי העיר הזאת, חשוב החינוך של הילדים, חשוב הפיתוח של העיר.

אמנון כהן: אתה שם אותו יושב-ראש ועדת מכרזים כאשר הוא יושב שעות על גבי שעות בחינם לטובת הציבור.

אמנון כהן: איש אחד יחטא, על כל העדה נקצוף?

אמנון כהן: כולם לא כשרים?

אמנון כהן: לא יכול להיות דבר כזה.

אמנון כהן: תפסנו אחד, תוריד לו את הראש, אבל לא כולם כאלה.

אמנון כהן: ראובן קוגן אמר לי שזה חייב להיות.

אמנון כהן: אמרתי שלא יהיה, שלא יכול להיות, שאני לא אתן את ידי לדבר הזה.

אמנון כהן: אני אומר שאת כל הנושא של ראשי השלטון המקומי תורידו מפקודת העיריות.

אמנון כהן: אני בדיון אחר אשב איתך.

יהודה זמרת: אם היה מתאפשר לנו להקדים ולהסביר טיפה למה זה נכלל פה, למה זה נכנס לתוך חוק התכנון והבנייה.

אמנון כהן: יכול להיות שבתום לב אדם נתן תרומה.

אמנון כהן: הם באו אליו הביתה, דפקו לו בדלת ואמרו שהם אנשים ראויים, שכנעו אותו והוא נתן להם תרומה של 500 שקל.

יהודה זמרת: אולי נסביר את התכלית שעומדת מאחורי התיקון הזה, למה הממשלה ביקשה מאיתנו להכניס אותו על פי דרישה של ראש הממשלה.

יהודה זמרת: זה לא היה בכחול כפי שהופץ, זה הוסף לאחר מכן.

יהודה זמרת: יש מאחורי זה תכלית שהממשלה ראתה בהנחיה שקיבלנו להסדיר את הסוגיה הזאת יחד עם חוק התכנון והבנייה.

יהודה זמרת: בסופו של יום זאת החלטת ממשלה.

אמנון כהן: אני לא ממשלה.

יהודה זמרת: הכנסת תחליט מה שתחליט.

אמנון כהן: אני לא חייב לאף אחד שום דבר.

אמנון כהן: ארז, תסביר בבקשה מה קשור הולילנד לחוק הזה.

אמנון כהן: זה לא פותר את הבעיה של הולילנד.

אמנון כהן: של מחר הוא לא יפתור.

אמנון כהן: תיקח את כל מי שמעורב לבית סוהר.

אמנון כהן: מה זה קשור זה לזה?

אמנון כהן: כולם לא בסדר?

אמנון כהן: 500 שקל?

אמנון כהן: שנתיים?

ארז קמיניץ: אדוני, זה לא רק הולילנד.

ארז קמיניץ: התחילו הדיונים בוועדה, אבל בשלב מסוים הממשלה ביקשה לעצור.

אמנון כהן: שנתיים הנושא הזה מתגלגל.

אמנון כהן: איפה כתב אישום?

אמנון כהן: רעש, צלצולים.

אמנון כהן: איפה?

ארז קמיניץ: הולילנד?

אמנון כהן: כן.

יהודה זמרת: בשימועים.

אמנון כהן: אם יש משהו, תחתוך.

אמנון כהן: למה כל דבר 10 שנים?

אמנון כהן: שר הפנים במדינת ישראל לא יודע את מקומו.

אמנון כהן: 10 שנים חקירות.

אמנון כהן: איך אפשר לעבוד במדינה מתוקנת?

ארז קמיניץ: אדוני, רצה הגורל ועשיתי החלטה מאוד חשובה בחיים המשפטיים שלי לא ללכת לאפיק הפלילי.

ארז קמיניץ: אני נמצא במשפט אזרחי.

ארז קמיניץ: למה לי כל הצרות האלו?

ארז קמיניץ: בשלב מסוים הממשלה ביקשה, ראש הממשלה.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: אפשר לחזור אחורנית?

ארז קמיניץ: השאלה עד כמה אחורנית.

אמנון כהן: להוריד את זה.

יהודה זמרת: אולי נסביר את הרציונאל, נסביר את התכלית, נסביר למה הגענו.

יהודה זמרת: הכנסת סוברנית להחליט כל החלטה.

ארז קמיניץ: בוודאי על הפרטים אפשר לדבר.

יהודה זמרת: בסופו של יום באו ואמרו שאנחנו מבזרים את הסמכויות ברמות הרבה יותר גבוהות לועדות המקומיות.

יהודה זמרת: מרבית התכנון המהותי התנהל בעבר בוועדות מחוזיות.

יהודה זמרת: רובם עובדי מדינה במערכות אחרות.

יהודה זמרת: באו ואמרו לנו במסגרת מנגנוני האיזון: אנחנו מעבירים סמכויות.

יהודה זמרת: עלו טענות מכל מיני גופים על העברה, על ביזור סמכויות לוועדות המקומיות.

יהודה זמרת: באו ואמרו: צריך לבזר, צריך לבנות מנגנוני בקרה.

יהודה זמרת: בדיון הראשון שקיימנו בוועדה נדרשנו לסוגית מנגנוני בקרה.

יהודה זמרת: נשלחנו לעשות שיעורי בית גם פה בוועדה.

יהודה זמרת: הטענה עלתה אגב תיקים כאלה ואחרים.

יהודה זמרת: במסגרת מנגנוני הבקרה באו ואמרו לנו איפה רואים בעיות וממשקים שעלולים להיווצר בתחום הזה.

יהודה זמרת: צריך לזכור שתחום התכנון והבנייה והא תחום מאוד מאוד רגיש, כי יש הרבה כסף, הרבה לחצים, הרבה יכולות, הרבה יכולת הענקה.

יהודה זמרת: בשלב מסוים ביקשו לראות מה הם מנגנוני הבקרה שיבטיחו.

יהודה זמרת: אחד הממשקים שעלה לאורך שנים הוא סוגית הממשק של הון – שלטון.

יהודה זמרת: אנחנו מכירים אותו מתחומים רחבים כאלה ואחרים.

יהודה זמרת: אנחנו מכירים את הבעייתיות בתרומות, את העובדה שהוא צריך לקבל החלטה.

יהודה זמרת: המצב הזה יוצר מצב של חשש של תלות.

יהודה זמרת: בני אדם נוטים לעובדה שמישהו נתן להם מתנה בסופו של יום.

יהודה זמרת: צריך לזכור שמרבית הסמכויות שמוענקות לוועדה המקומית הן סמכויות מעין שיפוטיות.

יהודה זמרת: זה כמו ששופט לא היה מקבל מתנה ולו בשווה פרוטה – אני לא מדבר על 500 שקל - ואחרי שנתיים דן בתיק.

יהודה זמרת: הוא היה בא ואומר שהוא לא מסוגל לקיים דיון בנושא אם הוא לא עבר איזה צינון ארוך ועברו הרבה שנים.

יהודה זמרת: היו פרשיות כאלו ואחרות שהתנהלו בבתי משפט.

יהודה זמרת: באנו ואמרנו שצריך להסיר מכשול מפני עיוור, לבוא ולשים מה שנקרא כללים.

אמנון כהן: גם היום יש.

אמנון כהן: אם אני כחבר מועצה יושב בדיון עם שכן או חבר שקיבלתי ממנו פעם איזו שהיא הטבה, אז אני פוסל את עצמי מלהצביע.

אמנון כהן: יש את הדבר הזה.

אמנון כהן: אני הייתי חבר מועצה, הייתי נבחר.

אמנון כהן: היו דיונים שישבתי בהם ואמרתי שאני חייב לצאת.

אמנון כהן: שאלתי יועץ משפטי.

אמנון כהן: היה לי מקרה כך וכך ששאלתי אם אני יכול להשתתף או לא יכול להשתתף.

אמנון כהן: אם הנחו אותי לצאת, אז אמרתי לפרוטוקול שיש לי נגיעה ואני חייב לצאת.

יהודה זמרת: אנחנו באים להסדיר מה זאת נגיעה.

יהודה זמרת: המטרה של החוק הזה היא לקבוע את כללי הנגיעה, את כללי האתיקה.

יהודה זמרת: עד היום חברי המועצה קיבלו תרומות בכל סכום אפשרי.

יהודה זמרת: איזה ראש רשות גדולה בישראל סיפר לי פעם שהוא אסף תרומה והלך לקבלן.

יהודה זמרת: הקבלן אמר שאיפה שהוא לא בונה הוא לא תורם.

יהודה זמרת: צריך לקחת את המסרים מאחורי הדברים האלה, אנחנו חיים בעולם קיים.

אמנון כהן: תמנע את התרומות בכלל.

אמנון כהן: מה קשור זה לזה?

אמנון כהן: אנחנו כמדינה נותנים לו את האופציה לתת תרומה.

אמנון כהן: כשבא ראש הממשלה ואמר לך למצוא פתרון – בצדק, כי ראש הממשלה רוצה לטפל בבעיה - אתה כגוף מקצועי, אחרי שהתייעצת עם כל הגופים המקצועיים, היית צריך להגיד, אדוני, יש בעיה בשורש, יש בעיה בשיטת הבחירות פה.

אמנון כהן: אל תביאו לי פה טלאי על טלאי ובגלל מקרה אחד תטיל דופי על כולם ותשים קשיים על קשיים.

אמנון כהן: המדינה נתנה את הדעת לגבי ניגוד אינטרסים, ניגוד עניינים בנגיעה כזאת או אחרת.

יהודה זמרת: זה לא הוסדר.

אמנון כהן: רוצה לפתור את הבעיה?

אמנון כהן: שינוי שיטת הממשל, שינוי שיטת הבחירות.

אמנון כהן: תציע, אתה משרד הפנים.

יהודה זמרת: אני חי בשיטת השלטון הקיימת.

אמנון כהן: שיהיה שווה בין שווים, לא העשיר יוכל להתמודד והעני לא יוכל.

אמנון כהן: יש אנשים מוכשרים שיכולים לתרום את חלקם לחברה ולציבור.

אמנון כהן: הם לא יכולים להתמודד בגלל שיטת הפריימריז.

אמנון כהן: כמו שאמרת, אפילו למראית עין הוא יתרום לכולם.

אמנון כהן: הוא היה הגון שהוא אמר שאיפה שהוא לא בונה הוא לא תורם.

אמנון כהן: יש אחד שאומר שהוא לא יודע איפה הוא יבנה מחר, לכן הוא נותן לכולם.

אמנון כהן: מדובר בסכומים קטנים בשבילו.

אמנון כהן: בן אדם, חברה גדולה, מותר להם על פי חוק X סכום לתרום.

יהודה זמרת: מותר לתרום מגורמים פרטיים.

אמנון כהן: אני איש פרטי, טייקון.

אמנון כהן: יש לי כסף.

אמנון כהן: אני לא יודע איפה אני אבנה מחר.

אמנון כהן: אתה מיועד להיות, בעזרת ה', בליכוד, אתה בקדימה, אתה בש"ס, לכן אני נותן לכולם על פי חוק.

אמנון כהן: עכשיו יהיה דיון אם אתה לא חייב לי.

אמנון כהן: אם יש במועצה הארצית דיון לגבי פרויקט כך וכך, לא תרים טלפון לזה ולזה?

אמנון כהן: איך תמנע?

אמנון כהן: הלוואי ותמנע ממנו מלכתחילה.

אמנון כהן: לי, ברוך ה', אין פריימריז.

אמנון כהן: אני רואה שרים מסכנים שלא יכולים לעבוד, כל יום יש להם חברי מרכז.

אמנון כהן: זאת שיטה משחתת.

אמנון כהן: אנחנו מביאים את זה לזה.

אמנון כהן: במקום לטפל בשורש של הבעיה אתה מביא לכך שרק העשירים יתמודדו, או שתהיה שיטת מאכרים כמו שיש גם היום בכל מיני מקומות.

אמנון כהן: אתה אומר שהפקידות לא מושחתת?

אמנון כהן: הפקידות אחלה מושחתת.

אמנון כהן: לא זז כלום 3 חודשים, פתאום בא מאכר והפקידות חותמת לו.

אמנון כהן: למה?

אמנון כהן: איך קרה פתאום?

אמנון כהן: אף אחד לא מושחת, רק נבחרי הציבור מושחתים?

יהודה זמרת: זה לא הסעיף.

יהודה זמרת: זה סעיף שמטרתו לקבוע תקנים למניעה.

אמנון כהן: זה מביא לזה.

אמנון כהן: יהודה, אתה בא לברך ויוצא מקלקל, כי בסופו של תהליך תהיה שיטה אחרת.

אמנון כהן: זה מים.

אמנון כהן: מים צריכים להגיע.

אמנון כהן: הוא ימצא דרך.

אמנון כהן: זה כמו שוטרים וגנבים.

יהודה זמרת: לפחות תזיעו.

יהודה זמרת: מה אני יכול לעשות יותר?

אמנון כהן: תציע הצעה נכונה ונבונה.

יהודה זמרת: בהנחה שבן אדם בא ואומר: קיבלתי תרומה – בואו נקצין את הדברים – ב- 20 אלף שקל.

יהודה זמרת: לכאורה מגיעה אלי בקשה לאשר לו תכנית.

יהודה זמרת: היא מונחת בפני.

יהודה זמרת: לכאורה לא היה צריך לעשות חקיקה, היה צריך לבוא ראש רשות שקיבל תרומה של 20 אלף שקל ולהגיד שהוא לא דן ביזם ההוא.

יהודה זמרת: אם העולם היה מתנהל כך וראשי הרשויות או כל הגופים היו מבינים מה כללי המשחק, הם היו יודעים שכללי המשחק אומרים להם שעם מי שהם קיבלו ממנו תרומה גבוהה אי אפשר לשבת לתקופה מסוימת.

יהודה זמרת: המצב שבא ואומר שאין ודאות, שאתה לא יודע אם מותר לך או אסור לך מביא למצב שמרבית האנשים שמקבלים תרומות במצב הקיים לא רואים בכך מניעה.

אמנון כהן: הכל כתוב.

יהודה זמרת: לא כתוב בשום מקום.

ארז קמיניץ: על התרומה לא כתוב.

יהודה זמרת: על תרומה לא כתוב.

אמנון כהן: בפריימריז מותר לקבל X סכום.

יהודה זמרת: אבל לגבי השאלה הגדולה אם אחרי שקיבלת זה מונע ממך לדון בנושאים שלו אין הוראה.

ארז קמיניץ: יש הוראה כללית לניגוד עניינים.

ארז קמיניץ: בוא נעזוב את כלל האנשים, נדבר על יזמים.

ארז קמיניץ: אותו יזם מגיע חצי שנה אחרי שהשיג תרומה של 20,30 אלף שקל.

ארז קמיניץ: נניח שמותר לפי הכללים 20,30 אלף שקל לו ולבני משפחתו ומגיע פרויקט משמעותי לדיון בוועדה המקומית שהיא מוסמכת וגם כוללנית, דהיינו יכולה לאשר לו את התכנית ולהחליט אם יהיו 20 קומות, 30 קומות, 15 קומות או 25 קומות.

ארז קמיניץ: כל קומה זה מיליון שקל.

יהודה זמרת: אם כל יחידת דיור עולה מיליון שקל זה פי 4.

ארז קמיניץ: מה יעשה החוק המוצע?

ארז קמיניץ: האם דן או לא דן, נמצא או לא נמצא?

ארז קמיניץ: החוק לא אומר "לא", החוק אומר ניגוד עניינים.

אמנון כהן: יושב-ראש ועדה צריך לאשר את הקומות האלה שאתה אומר.

אמנון כהן: בא חבר של חבר ששירת איתו בצבא.

אמנון כהן: הוא אומר לו: אחי, יש לי מה לדבר איתך, לשבת איתך.

אמנון כהן: הוא מביא לו מתנה יפה.

אמנון כהן: הוא אומר שחשוב לו הנושא הזה.

אמנון כהן: איך אתה יכול למנוע?

יהודה זמרת: אני לא יכול, אבל אני יכול לקבוע כללי התנהלות.

ארז קמיניץ: איזו מתנה?

אמנון כהן: אתה לא יכול לדעת.

ארז קמיניץ: את זה לא.

אמנון כהן: אז כולם פסולים.

ארז קמיניץ: אם אני בא וקובע כלל ברור ומיוחד, ספציפי לשאלת הכסף או שווה כסף, אז לפחות חסמתי את המצב הזה שתרומות של יזמים שתורמים אותן לא לשמה, לא לשם שאדם ייבחר אלא לשם זה שאחר כך הם יוכלו לקדם פרויקטים שלהם..

אמנון כהן: אין לשמה.

אמנון כהן: אלה החיים.

אמנון כהן: מישהו תורם סתם?

ארז קמיניץ: אני מקבל את זה שיש אנשים שחשוב להם שפלוני ייבחר כי יש לו השקפת עולם קומוניסטית, לצורך העניין.

איריס פרנקל-כהן: אני מקווה שלא כולם תורמים מתוך כוונה.

ארז קמיניץ: אנחנו מדברים על קבלנים, על יזמים.

אמנון כהן: לכולם יש אינטרס.

ארז קמיניץ: המטרה העיקרית של התיקון הזה היא לאו דווקא בסעיף 122(ג) המדבר בכל אדם, אלא לשאלת היזמים.

ארז קמיניץ: מי שעוסק בתכנון ובנייה באותו מרחב תכנון מקומי נחשב כיזם.

ארז קמיניץ: אנחנו רצינו להרחיק את היזם מנבחרי הציבור בכל ההיבט הזה של תרומות.

אמנון כהן: הוא בתום לב ראה שבן אדם מסוים הוא בן אדם טוב, לכן הוא תרם לו.

אמנון כהן: הוא יזם.

אמנון כהן: לא הייתה לו שום כוונה באותה עיר.

אמנון כהן: הוא לא ידע שבאותה עיר הוא יהיה, אבל היה מכרז אחרי חצי שנה, הוא ניגש וזכה.

יהודה זמרת: זה להסיר מכשול מפני עיוור.

יהודה זמרת: צריך לקבוע כללי אתיקה.

יהודה זמרת: המצב שאחר כך אומרים לראש רשות שהוא לא היה צריך לדון בזה.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: לעיתים זה מתגלגל להליכים פליליים כאלה ואחרים.

אמנון כהן: למה אתה מביא את זה לפה?

יהודה זמרת: אנחנו רוצים לקבוע את כללי המשחק.

יהודה זמרת: אנחנו חושבים שזה נכון לכל הצדדים.

אמנון כהן: בחוק העיריות.

יהודה זמרת: זה לא לחוק העיריות, כי מדובר פה בחברי מוסדות תכנון.

יהודה זמרת: צריך לזכור שבסופו של יום אנחנו יושבים פה עם חברי הוועדות המקומיות וצריכים להסדיר.

יהודה זמרת: התרומות ניתנות לצורך בחירה למועצה.

יהודה זמרת: המועצה מקנה לו את הזכות לשבת בוועדה המקומית.

נתן מאיר: על חברי עיריות זה לא יחול?

יהודה זמרת: חברי הוועדה המקומית.

נתן מאיר: אין הכוונה לתקן את זה גם בפקודת העיריות?

יהודה זמרת: האכסניה נמצאת בפקודת העיריות, רק צריך להבין מה המשמעות שלה.

נתן מאיר: שואל היושב-ראש למה שלא תעשה את זה כתיקון.

נתן מאיר: .

יהודה זמרת: אני צריך להסדיר את זה לא רק במוסדות התכנון.

יהודה זמרת: אני צריך להסדיר את זה, כי המקור שממנו נבנית הוועדה המקומית הוא העיריות.

יהודה זמרת: שם המקור שאני רוצה להזכיר אותו.

יהודה זמרת: להסדיר את זה בוועדה המקומית?

יהודה זמרת: נראה לנו שנכון לבחור מהיסוד.

ארז קמיניץ: אפשר לצמצם את הגדרים של החוק הזה ולהחיל אותו רק על ועדה מקומית.

ארז קמיניץ: בעיני זה חסר משמעות.

יהודה זמרת: הוועדה המקומית זהה למועצת העירייה.

יהודה זמרת: נגיע לאותה תוצאה בצורה לא מוסדרת ולא שקולה.

יהודה זמרת: צריך לשים לב מה אנחנו הולכים להסדיר פה.

יהודה זמרת: יש חוק שירות המדינה (הגבלות לאחר פרישה).

יהודה זמרת: הוא אומר לך שבן אדם שעשית למענו שנתיים אתה לא יכול לעבוד עבורו.

יהודה זמרת: באו ואמרו שחייבים לעשות את הצינונים האלה, כי אם אתה לא עושה אותם ההחלטה שלך מוטעית.

יהודה זמרת: גם אם תהיה מלאך – אנחנו מתעסקים בבני אדם – לכולם יש את הכרת הטוב.

אמנון כהן: אני רוצה להוציא חוק שכל בוגרי משרדי הממשלה, אם זה היועצים המשפטיים ואגפי האוצר, לא יוכלו לעבוד במשך שנתיים באותם מקומות שלהם הם ייעצו.

יהודה זמרת: הגבלות לאחר פרישה.

ארז קמיניץ: זה לא נבחרי ציבור.

יהודה זמרת: יש להם שנתיים.

יהודה זמרת: על נושאים שהם טיפלו בהם אסור להם לעולם, על נושאים של אחרים יש להם שנתיים אם הם טיפלו ישירות.

אמנון כהן: אין שנתיים.

ארז קמיניץ: יש מדרג.

ארז קמיניץ: יש נושאים שטיפלת בהם באופן ישיר, יש נושאים שאתה אחראי עליהם באופן פחות ישיר.

יהודה זמרת: בפנייה לכפופים אליך יש הסדר שנקבע.

ארז קמיניץ: יש הגבלות לאחר פרישה, אפשר להעתיק משם.

ארז קמיניץ: אני לא זוכר בדיוק את המדרג.

ארז קמיניץ: יש הגבלות לאחר פרישה לעובדים.

ארז קמיניץ: פה אנחנו עוסקים בנבחרי ציבור.

ארז קמיניץ: נכון, אדוני, שהתיקון שמבקשים לעשות פה לא סותם את כל הפרצות.

ארז קמיניץ: אם יבוא חבר מהצבא, ישב וביום ראשון.

ארז קמיניץ: .

ארז קמיניץ: זה לא סותם את זה.

ארז קמיניץ: זה נכון, אני מסכים לגמרי.

ארז קמיניץ: אנחנו חיים באיזו שהיא מציאות.

אמנון כהן: למה כתבת דווקא נבחרים?

ארז קמיניץ: לעובדים יש כללים שחלים עליהם.

ארז קמיניץ: לעובד אסור לקבל מתנות.

ארז קמיניץ: יש ועדת מתנות.

ארז קמיניץ: אסור לו לקבל מתנה של יותר מ-120 שקל.

אמנון כהן: גם אצלנו יש כללים.

ארז קמיניץ: לנבחרי ציבור?

אמנון כהן: כן.

ארז קמיניץ: הנה כלל נוסף שלא היה קיים ונוגע לתרומות, בעיקר מיזמים.

ארז קמיניץ: זה עוד כלל שרוצים להכניס אותו על מנת לשמור על טוהר המידות.

יהודה זמרת: חוק שירות המדינה (מתנות) מסדיר את נושא המתנות לעובדים.

יהודה זמרת: הוא סוגר את זה בצורה הרבה יותר סגורה.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: גם.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: אנחנו צריכים להסדיר את הסוגיה הזאת.

יהודה זמרת: יש מאחוריה עניין של הסדרה.

יהודה זמרת: אני חושב שזה הסר מכשול מפני עיוור.

יהודה זמרת: אחר כך באים למציאות שבן אדם נתן תרומה גדולה לראש רשות.

יהודה זמרת: הוא ישב כי הוא חשב שלא, אבל אחר כך באים ואומרים איך הוא קיבל את שיקול דעתו.

ארז קמיניץ: ניקח את היזם התם לב שנתן תרומה מתוך זה שהוא מאמין בדרכו ובדרכה של מפלגת העבודה או הליכוד והוא תורם לראש עיר כזה מטעם המפלגה הזאת, או שמדובר במפלגה עצמאית והוא תורם לראש העיר כי הוא מאמין בדרכו של ראש העיר הפוטנציאלי.

ארז קמיניץ: הוא בכלל לא עסק ביזמות בעיר הזאת, אבל יצא הגורל והוא אחרי שנה וחצי זכה במכרז בעיר הזאת.

ארז קמיניץ: הוא לא התכוון, אבל כך יצא.

ארז קמיניץ: לא קרה כלום.

ארז קמיניץ: ראש העיר לא יעסוק בעניינו, זה הכל.

אמנון כהן: לא ראש העיר, אבל הסגן שלו דווקא.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: הרגת אותו לגמרי.

ארז קמיניץ: לא ראש העיר וגם לא הסיעה של ראש העיר, אבל סיעה אחרת בקואליציה יכולה להיות.

אמנון כהן: גם היא קיבלה.

אמנון כהן: 1000 שקל היא קיבלה.

ארז קמיניץ: נמצא פתרון.

ארז קמיניץ: אם יהיה מצב שבו אף אחד לא יוכל לדון או שתדון רק האופוזיציה ותתקע אותו בכוונה, אנחנו נלך לוועדת ערר להוציא את ההיתר.

ארז קמיניץ: נעשה איזה שהוא סידור.

ארז קמיניץ: זה לא המיינסטרים של המקרים שיהיו שאף אחד לא יוכל לדון.

ארז קמיניץ: זה לא יהיה העיקר.

ארז קמיניץ: אם יהיה מקרה שהוועדה המקומית לא תוכל לדון כי כל חברי הוועדה המקומית הם כאלה שקיבלו תרומה מאותו אדם או כאלה שהם מאופוזיציה.

ארז קמיניץ: .

מאיר ברקן: אתה מעניש את זה שתורם וגורם שאנשים לא יתרמו.

מאיר ברקן: גם בפתרון שאתה עכשיו מציע.

אמנון כהן: מי שיש לו כסף יתמודד, מי שאין לו כסף לא יתמודד.

אמנון כהן: זה מה שיהיה.

ארז קמיניץ: אנחנו מבקשים לאסור על יזמים באותו מרחב תכנון לתרום למי שמכריע אחר כך בשאלת התכנית של אותו יזם ובשאלת ההיתר של אותו יזם.

ארז קמיניץ: אנחנו יודעים שהוועדה המקומית בחוק החדש מקבלת סמכויות תכנון משמעותיות.

ארז קמיניץ: אנחנו רוצים למנוע את הקשר בין היזם שתורם כסף ובין אותו אדם שיחליט בעניין התכנית שלו אם היא תהיה 20 או 30 קומות.

ארז קמיניץ: את הדבר הזה אנחנו רוצים כן לייצר.

ארז קמיניץ: אנחנו כן רוצים לנתק את הקשר הזה על דרך התרומה.

ארז קמיניץ: יהיו קשרי חברויות בין יזם לראש העיר.

ארז קמיניץ: לא נוכל לטפל בזה.

ארז קמיניץ: לא נוכל לטפל בקשרי חברות אף פעם.

ארז קמיניץ: בקשר תרומתי על כסף אנחנו כן רוצים לטפל.

ארז קמיניץ: זה העיקר של ההצעה.

אמנון כהן: יש את חוק העיריות, ששר הפנים ביקש.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: זה לא קשור לחוק העיריות.

יהודה זמרת: אנחנו עוסקים פה במוסדות תכנון.

אמנון כהן: אני רוצה להוציא את הסעיף הזה.

יהודה זמרת: אנחנו מסבירים שזה חלק ממנגנוני הבקרה של החוק הזה.

יהודה זמרת: זה חלק מהאיזון שהממשלה באה ושמה אותו.

יהודה זמרת: אמרה הממשלה שהיא תגביר סמכויות ותעביר אותן לגופים.

אמנון כהן: אני לא בממשלה.

יהודה זמרת: אני שם את עמדת הממשלה.

יהודה זמרת: תחליט הכנסת שהיא רוצה מבחינתה לבוא ולהגיד שמנגנון הבקרה הזה יוצא מתוך החוק, היא סוברנית.

איריס פרנקל-כהן: יש עיקרון כללי בסעיף 143 לגבי חבר מוסד תכנון שיש לו עניין בנושא שנדון.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות שאפשר למצוא שם איזו שהיא דרך להכניס את הנושא.

איריס פרנקל-כהן: .

ארז קמיניץ: מה?

ארז קמיניץ: עניין שנדון לרבות תרומה שניתנה?

ארז קמיניץ: זה אותו דבר.

יהודה זמרת: זה יותר גרוע, כי אני לא מסדיר, אני נורא מרחיב.

יהודה זמרת: אם כבר מדברים, אני חושב שלא נכון לעשות את זה כי אנחנו לגמרי מחליפים.

יהודה זמרת: .

רחל אלתרמן: 500 שקל זה לא כמו..

ארז קמיניץ: לא צריך להרוס את כל ההסדר בגלל סעיף 122(ג).

ארז קמיניץ: אם רוצים לדבר על שאלת ה.

ארז קמיניץ: -500 שקל, 750, 1000 או אדם אל..

איריס פרנקל-כהן: אם אתם רוצים להתמודד עם יזמים, תתמודדו עם יזמים.

ארז קמיניץ: הלו"ז של ההצעה כאן נוגע לקשר של יזם ונבחר ציבור.

ארז קמיניץ: הקישור הוא הכסף, התרומה.

ארז קמיניץ: למשולש הזה יזם, כסף ונבחר ציבור אנחנו בהצעה באים לטפל.

ארז קמיניץ: עניין האדם, ה-500 שקל זה כבר יותר נספחים.

ארז קמיניץ: אני מבין שיש חוסר נוחות עם הדבר הזה.

ארז קמיניץ: את זה נוכל לשקול.

אמנון כהן: תוציא את זה.

ארז קמיניץ: בקשר הזה של יזם, כסף ונבחר ציבור אנחנו רוצים לטפל.

ארז קמיניץ: אנחנו בעיקר רוצים לטפל בו על רקע הרחבת סמכויות הוועדות המקומיות.

ארז קמיניץ: אנחנו רוצים לטפל בו בצורה כזאת או אחרת.

ארז קמיניץ: אנחנו מעדיפים לטפל בו בדרך של כללים ברורים.

איריס פרנקל-כהן: בכל סכום?

ארז קמיניץ: לא על דרך של עמימות, של ניגוד עניינים.

ארז קמיניץ: יכול להיות שאדוני היה יוצא בסיטואציה מסוימת מהדיון ואומר: מצטער, נתנו לסיעה שלי דרכי 30 אלף שקל, אני רוצה לצאת החוצה.

ארז קמיניץ: יכול להיות שאדוני עושה את זה.

ארז קמיניץ: אדם אחר לא יחשוב שצריך לצאת.

ארז קמיניץ: אנחנו רוצים לייצר כללים ברורים בעניין הזה, בעיקר במה שקשור למשולש שעליו דיברתי.

ארז קמיניץ: כל היתר אפשר..

רחל אלתרמן: לא דיברתם על נושא של סיעה.

רחל אלתרמן: ככל שידוע לי, סיעות זה דבר נוזלי.

רחל אלתרמן: לא כתוב סיעה.

יהודה זמרת: התרומה נעשית לסיעה מסוימת.

יהודה זמרת: אחרי שפרשה ממנה הסיעה היא כבר לא אותה סיעה.

רחל אלתרמן: זה לא כתוב.

יהודה זמרת: למה נעזרנו בפקודת העיריות?

יהודה זמרת: כי יש בה הגדרות לסיעות, יש בה עוד עולם מסביב שמגדיר אותה.

רחל אלתרמן: העיתוי זה.

רחל אלתרמן: .

יהודה זמרת: אם הוא תרם לסיעה יש לה שם.

יהודה זמרת: הסיעה היא מי שחברים בה.

יהודה זמרת: ברגע שהם התפלגו, מה שנקרא פילוג סיעות, זאת לא אותה סיעה, התפלג השם שלה, נשארה הסיעה המקורית.

יהודה זמרת: זה מה שנקרא סעיף 125 - התפלגות סיעות.

ארז קמיניץ: זה נכון.

נתן מאיר: זה לא נכון.

נתן מאיר: אם הוא תרם לאדם פלוני.

נתן מאיר: .

נתן מאיר: אני תורם לך כי אני מעריך את עבודתך הציבורית.

נתן מאיר: כל אדם שהוא בסיעה שלו חשוף לסנקציה פלילית.

נתן מאיר: זה מה שאומרת ההצעה.

נתן מאיר: אתה מדבר על תרומה לסיעה.

נתן מאיר: זה המקרה הקל.

יהודה זמרת: בעולם הרגיל הוא חשוף..

נתן מאיר: כשמישהו אומר שהוא תורם לסיעת הליכוד בעירייה זו וזו זאת סיטואציה ברורה.

נתן מאיר: כשמישהו תורם לאדם פלוני, אז אחר כך כל מי שבסיעה שלו צפוי לסנקציה פלילית.

נתן מאיר: זה הקטע הלא סביר והמעורפל.

רחל אלתרמן: כל הנושא של הסיעה זה דבר מדבק?

ארז קמיניץ: יכול להיות שאתם צודקים בעניין הזה במובן זה שצריך להגיד שאם התרומה ניתנה לסיעה, לא לאדם.

ארז קמיניץ: .

רחל אלתרמן: כסיעה.

ארז קמיניץ: אם התרומה ניתנה לרשימה או לסיעה זה כל הסיעה.

רחל אלתרמן: זה משהו אחר.

אמנון כהן: אני אפילו לא ידעתי שראש הסיעה שלי קיבל.

אמנון כהן: מה הוא יידע אותי?

יהודה זמרת: האבחנה היא בין אם התרומה התקבלה כאדם פרטי או כסיעה.

אמנון כהן: כתבת סיעה.

יהודה זמרת: חלק מהתרומות הן תרומות אסורות.

יהודה זמרת: תזכרו באיזה שלבים אתם מדברים.

יהודה זמרת: יש לנו את השלב של תחילת המרוץ הגדול, ראשי רשויות מתמודדים, לאו דווקא בסיעות.

יהודה זמרת: יש תרומות שניתנות לסיעות.

יהודה זמרת: יש אבחנה בין שני המקרים האלה.

ארז קמיניץ: אפשר לעשות.

רחל אלתרמן: זה משהו אחר.

נתן מאיר: יהודה, יש משהו יותר בסיסי.

נתן מאיר: הרי כל הרעיון של הגבלת סכום תרומה מבוסס על זה שבסכום המותר אין תלות בין האדם לנותן התרומה, דהיינו זה לא צריך להפריע לו.

יהודה זמרת: זה לא הסכום.

נתן מאיר: ההנחה כשמגיעים לנושא של הגבלת התרומות.

נתן מאיר: .

אמנון כהן: 500 שקל כבר.

אמנון כהן: .

נתן מאיר: בקטע של הגבלת סכום התרומות עצם ההגבלה מקפלת את הרעיון שעד הסכום הזה הוא סכום שלא יוצר תלות.

נתן מאיר: האינטגריטי של נבחר הציבור היא כזאת שבשביל סכום כזה הוא לא ימכור את עצמו, הוא לא יחליט החלטה אחרת.

נתן מאיר: כשאתה מגיע לפרק של ניגוד העניינים אתה בא ואומר שתרומה מותר לו לקבל, אבל אם הוא בניגוד עניינים, שיודיע.

נתן מאיר: זה תרתי דסתרי.

נתן מאיר: כל הרעיון הוא שאם התרומה מותרת סימן שלא רואים אותו בניגוד עניינים, שהעניין האחר, דהיינו התרומה היא לא בעוצמה מספיק חזקה כדי שיופעלו הכללים לאיסור ניגוד עניינים.

נתן מאיר: אני חושב שזאת לוגיקה פשוטה.

יהודה זמרת: הלוגיקה שם באה ואמרה לא לתלות מפלגה אחת בניסיון לפצל את היכולת שלך להשפיע על הובלה של מועמד ובעצם לשלוט בו כמועמד קש.

יהודה זמרת: אתה באת ואמרת שלא מיליונר אחד יריץ את האדם, לכן באו וחייבו לפצל את הכוח.

יהודה זמרת: לא דיברו על הקשר.

יהודה זמרת: אף אחד לא חשב שאם תרמת 25 אלף שקל ואני אדון אחר כך בתכנית שלך זה בסדר.

יהודה זמרת: אף אחד לא התכוון לזה.

יהודה זמרת: שם הפיצול היה.

יהודה זמרת: .

נתן מאיר: זה אותו דבר.

נתן מאיר: כן התכוונו לזה.

יהודה זמרת: חוק המימון שונה, הוא לא אותו דבר.

נתן מאיר: אותו דבר בדיוק.

יהודה זמרת: שם דיברו בראייה הכוללת של לא ליצור מצב שבן אדם מריץ מועמד מטעמו ומפצל את הכוח על דרך של תרומה של מיליון שקל.

יהודה זמרת: שם פיצלו את זה מסיבות אחרות.

יהודה זמרת: את הרעיון של המועמד פיצלו בראייה של הדמוקרטיה.

יהודה זמרת: אני מדבר איתך בראייה של האתיקה, של הכללים של ניגודי העניינים ולהתוות אותם.

יהודה זמרת: זה עולם אחר.

יהודה זמרת: גם אם קיבלת 25 אלף שקל מיזם אבל אתה תשב ותיתן לו עכשיו 12 קומות בהקלה, כי מה לעשות, לגביר של העיירה לא אומרים "לא"..

אמנון כהן: מה זה 12 אלף שקל?

יהודה זמרת: חשוב לציין שהעבירה הזאת בסופו של יום בחלק מהמקרים היא עבירת השוחד.

יהודה זמרת: צריך להבין אותה בסופו של יום.

יהודה זמרת: אנחנו לוקחים אותה.

יהודה זמרת: כבר היו לי מקרים שראשי רשויות על 30 אלף שקל למטרת כיסוי חובות למסע בחירות, מה שנקרא, גם דנו במה שנקרא ולאחר מכן הורשעו בשוחד והפרת אמונים.

יהודה זמרת: אלו העבירות.

יהודה זמרת: אנחנו מנסים כרגע לא לקחת את הטיעונים האלה לשם, אלא למנוע אותם מבעוד מועד, להסיר מכשול מפני עיוור.

יהודה זמרת: למרות שהוא קיבל תרומה מותרת, התרומה המותרת לא הייתה הבעיה.

יהודה זמרת: הבעיה העיקרית שאחר כך קיבלת תרומה, אתה צריך לעשות חוב בחירות כי מה לעשות יש חובות לבתי הדפוס..

יהודה זמרת: לגביר של העיירה אומרים "לא"?

יהודה זמרת: אף פעם לא אמרו לו "לא".

יהודה זמרת: גם ב-25 אלף שקל.

יהודה זמרת: השאלה מה מצבך בבנק, כי זה מה שקובע כמה זה 25 אלף שקל עבורך.

יהודה זמרת: יש כאלה שכנראה זה לא מה שמעניין אותם.

יהודה זמרת: זה המצב.

יהודה זמרת: זה הגיע למצבים לא טובים לאף אחד.

יהודה זמרת: לא לנבחרי הציבור, לא ללחצים.

יהודה זמרת: אנחנו באים ואומרים שזה לא עניין של שיקול דעת שאומרים לך למה יצאת.

יהודה זמרת: אל תגיד, תשב.

יהודה זמרת: אתה מעמיד אותם במצב שהם לא מסוגלים לעמוד בזה.

בן אריה: תאסור תרומות.

יהודה זמרת: אנחנו אומרים שנקבע כללים.

יהודה זמרת: עכשיו אני בא ואומר שאם אתם לא רוצים 500 שקל, הכנסת.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: לא משפיעה על דעתו של אדם.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: שהמדינה תממן.

אמנון כהן: עזוב תרומות.

אמנון כהן: אני לא רוצה תרומות.

יהודה זמרת: גם אם המדינה לא מממנת, האם יעלה על הדעת שמישהו שקיבל 5000 שקל ישב?

יהודה זמרת: האם הכנסת באה ואומרת שזה בסדר?

יהודה זמרת: אני לא חושב שזה נכון.

יהודה זמרת: זאת לא המטרה של הדיון.

יהודה זמרת: האם בן אדם שקיבל ב -5000 שקל תרומה – לא 500 - יכול לשבת בשנתיים הקרובות ולדון בהקלה שלו על שתי קומות?

יהודה זמרת: מישהו מסוגל לעזור לו ב-5000 שקל.

יהודה זמרת: .

יהודה זמרת: האם זה אמיתי?

נתן מאיר: לא זאת השאלה.

נתן מאיר: יהודה, זה לא המקום הגיאוגרפי המשפטי הנכון.

נתן מאיר: אלו הוראות שיכולות לגרום לאדם ישר דרך לעבור עבירה פלילית.

נתן מאיר: כמו שאמר היושב-ראש, חבר סיעה שלי קיבל תרומה ולא סיפר לי.

יהודה זמרת: דיברנו על הסיעה ועל האדם.

יהודה זמרת: בוא נתחדד על האדם, אחר כך נדבר על הסיעה.

אמנון כהן: עדיין זה מופיע ככה פה.

יהודה זמרת: אנחנו באנו ואמרנו שזה ההסדר.

יהודה זמרת: הסברנו את העקרונות שלו.

יהודה זמרת: יש פה טענה, שם טענה.

יהודה זמרת: אנחנו מקשיבים.

אמנון כהן: אם נתן לא היה מעיר את הערותיו לא היית משנה בכלל.

ארז קמיניץ: לא אם נתן, אלא יושב-ראש הוועדה.

ירון מאיר: מדובר פה, כבוד היושב-ראש, בניסיון של מחטף, להכניס בדלת האחורית תיקון מהותי בפקודת העיריות שכולל עבירות פליליות.

אמנון כהן: איפה ראשי הרשויות?

אמנון כהן: הם רק דיברו איתי בטלפון.

אמנון כהן: למה הם לא באים לפה?

ירון מאיר: זה בדיוק העניין, אדוני.

ירון מאיר: אם זה היה מוגש..

יהודה זמרת: דנים בזה בפעם השנייה לאור..

ירון מאיר: אדוני צודק.

ירון מאיר: איפה ראשי הרשויות?

ירון מאיר: כשמכניסים את זה בפרק של תיקונים עקיפים בחוק התכנון והבנייה, שכולו זה להחליף את 1965 ב-2010 בחוקים, ופתאום מכניסים לך דבר כזה שלא עבר קריאה ראשונה, לא נמצא ב- blue print, נמצא בדלת האחורית, אז מובן שאין פה ראשי רשויות.

ירון מאיר: לא רק ראשי רשויות.

ירון מאיר: .

ארז קמיניץ: איך אין?

ארז קמיניץ: 250 התקשרו.

קריאה: לא על זה.

ארז קמיניץ: איך 250 התקשרו אם הם לא ידעו על החוק?

ארז קמיניץ: למה סתם להגיד מחטף?

ארז קמיניץ: אנחנו דנים פעם שנייה בדבר הזה.

ארז קמיניץ: הדברים מפורסמים בכל אתר.

יהודה זמרת: יכולתם להגיש הערות.

נתן מאיר: ארז, גם מחטף שנכשל הוא מחטף.

ירון מאיר: לא בכדי אין פה ראשי רשויות.

אמנון כהן: על שולחני בחדר יש חוק שעבר בקריאה ראשונה במליאת הכנסת, הכחול הזה.

אמנון כהן: אני אגיד לך את האמת, לכל חברי הכנסת יש רק את הספר הזה.

יהודה זמרת: הוא מופץ באתר של הוועדה.

אמנון כהן: אני יודע, אבל חברי הכנסת, מוכשרים ככל שיהיו, והם מוכשרים.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: אפילו שהם לא נמצאים בדיון הם קוראים את הפרוטוקולים, כותבים הערות, כותבים הסתייגויות.

אמנון כהן: יחד עם זאת, העומס הוא כה רב שייתכן שסעיף כזה.

אמנון כהן: .

נתן מאיר: חמק מעיניהם.

ארז קמיניץ: איך הוא חמק אם 250 ראשי רשויות התקשרו?

אמנון כהן: בלי שום קשר יש לי על שולחן הוועדה את חוק העיריות.

יהודה זמרת: חוק עיריות לא עבר החלטה לרציפות, לכן הוא לא נמצא על שולחן.

יהודה זמרת: .

אמנון כהן: נמצא על שולחנה מקדנציה קודמת.

אמנון כהן: יש בכוונת הוועדה לקדם אותה בווריאציות שונות.

אמנון כהן: הבנתי שיש אי הסכמות בשלטון המקומי ובכל מיני פורומים אחרים.

אמנון כהן: הערתי את תשומת ליבו של שר הפנים של מדינת ישראל לשאלה האם דין רציפות יחול עליו ונעשה שינויים.

אמנון כהן: הוא אמר שהוא לא יכול לחיות עם החוק הזה איך שהוא.

אמנון כהן: אני הקמתי צוות.

אמנון כהן: הצוות הזה מקבל כרגע הערות מפורום כזה או אחר.

אמנון כהן: ייתכן ויבוא חוק עיריות אחר, קצת שונה.

אמנון כהן: כמו שהחלפתם סעיפים, משכתם, הכנסתם, כך גם שם יהיה.

אמנון כהן: אני מבקש מהיועץ המשפטי המוכשר של משרד הפנים לתלוש את ההערות שנמצאות כאן כרגע, להלביש אותן ולתת את ההערות שלו לאיש שמרכז במשרד הפנים על-מנת שייקח את זה בחשבון.

יהודה זמרת: לא ידוע לי על זה.

אמנון כהן: ידוע.

אמנון כהן: מנכ"ל משרד הפנים בתמונה.

אמנון כהן: אחד מעוזריו המסורים והנאמנים מגבש את הנושא.

אמנון כהן: קוראים לו שלמה ויטרי, כך נאמר לי, לכן כבודו יגיד שהסעיף הזה יוצא מתכנון ובנייה.

יהודה זמרת: אני לא יכול למשוך, אין לי הסמכה.

אמנון כהן: לא למשוך.

אמנון כהן: אני אומר שאני לא אדון בפרק הזה.

יהודה זמרת: זאת החלטה של הכנסת.

יהודה זמרת: מאחר והממשלה הגישה את זה כך אין לי שום יכולת למשוך.

אמנון כהן: יהודה, אני פתוח איתך ושותף איתך.

יהודה זמרת: ועדת שרים יכולה, אני לא.

אמנון כהן: אני יכול להגיד שבסעיף הזה אני לא דן, אני מוציא אותו, אני מפצל ותעשו מה שאתם רוצים.

אמנון כהן: אני אומר שלא נכון שהוא יישאר בלי מענה.

אמנון כהן: הסעיף הזה חשוב.

אמנון כהן: גם אתה אמרת שהוא חשוב.

אמנון כהן: אני רוצה שזה יקבל את הביטוי שלו במקום הנכון, באכסניה אחרת.

אמנון כהן: בחוק העיריות.

אמנון כהן: .

ארז קמיניץ: אנחנו לא יודעים מתי..

אמנון כהן: השאיפה שלי היא לקדם.

אמנון כהן: יש לנו זמן עד שנצביע.

אמנון כהן: אתה בחוק העיריות.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: כדי שלא נפסח על הסעיפים האלה.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: הסעיף הזה עוסק במקור במוסדות תכנון, זה העניין שלו.

אמנון כהן: אתה תכניס את זה שם.

אמנון כהן: בפקודת העיריות.

אמנון כהן: .

יהודה זמרת: מה יהיה ביום שייכנס החוק הזה לתוקפו?

יהודה זמרת: לא יהיה מנגנון.

אמנון כהן: תמצא מענה שם.

ארז קמיניץ: זאת לא החלטה ברמה שלנו, זאת החלטה ברמה של ועדת שרים.

אמנון כהן: את הבעיות שלך תפתור אתה, את הבעיות שלי אני פותר.

ארז קמיניץ: ברור לי.

ארז קמיניץ: אנחנו מוכנים לדבר על הסעיף הזה ולעדן אותו לכאן או לשם, אבל הלוז שלו נבע מתוך הרצון שלנו למצוא מנגנון.

ארז קמיניץ: .

אמנון כהן: זה לא עבר את מליאת הכנסת.

אמנון כהן: הסעיף הזה לא עבר מליאה.

אמנון כהן: זה כאילו מתגנבים.

ארז קמיניץ: הוא לא עבר את מליאת הכנסת בהצעת החוק הזאת, הוא עבר קריאה ראשונה במליאת הכנסת בכובע אחר שלו.

ארז קמיניץ: זה כן עבר בליווי של הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת פינס.

איריס פרנקל-כהן: היא לא זהה לזה.

ארז קמיניץ: היא לא זהה, אבל היא דומה.

ארז קמיניץ: המהות היא אותה מהות.

איריס פרנקל-כהן: לגבי היזם, לא..

ארז קמיניץ: אנחנו הרחבנו קצת לגבי כל אדם.

ארז קמיניץ: אנחנו מוכנים לדבר על זה.

ארז קמיניץ: אנחנו נדבר על ה-500 שקל.

ארז קמיניץ: העיקר של ההצעה הוא הקשר של יזם, כסף, חבר מועצה.

אמנון כהן: תיקח בחשבון שיכול להיות שאני אוריד את הסעיף.

ארז קמיניץ: הכנסת סוברנית, זה בסדר גמור.

אמנון כהן: קח בחשבון שלא נפספס.

ארז קמיניץ: אנחנו לא כופרים בזה, זה ברור לחלוטין, אנחנו רק אומרים שההחלטה הזאת הייתה החלטה עקרונית של ממשלת ישראל ושל ראש הממשלה ביחס להרחבת הסמכויות הניתנות לוועדה המקומית וכמנגנון נוסף, לא היחיד.

ארז קמיניץ: אנחנו זוכרים את הדיון הארוך שנעשה לעניין מנגנוני הבקרה על ועדות מקומיות.

ארז קמיניץ: מנגנון נוסף לבקרה על ועדות מקומיות בכל מה שקשור לטוהר מידות היה המנגנון הזה.

ארז קמיניץ: לכן, אדוני, אני לא יכול להגיד כרגע שאני מוותר על המנגנון.

ארז קמיניץ: אני לא יכול, כי זה חלק מהותי מההחלטה של הממשלה.

ארז קמיניץ: כשנחזור נגיד את זה למקבלי ההחלטות.

איריס פרנקל-כהן: יכול להיות שהפתרון יהיה איזו שהיא הרחבה של 143.

ארז קמיניץ: אם אני מרחיב את 143 אני חייב ליצור בתוך 143 איזה שהם כללים ברורים.

אמנון כהן: תעשה את העבודה שלך.

ארז קמיניץ: אני לא רוצה.

יהודה זמרת: זה יעזור רק..

ארז קמיניץ: זה יהיה דומה.

איריס פרנקל-כהן: איפה אתה שם את זה על השולחן בהקשר של התכנון?

יהודה זמרת: הבעיה העיקרית שאני חושף אותם לכך שכל אחד יטען נגדו שהוא עבר עבירת ניגוד עניינים על 100 שקל, על 50 שקל.

אמנון כהן: תחזיר את זה לשם.

יהודה זמרת: גם בחוק הזה זה פשוט להזיז אותו אכסניה.

אמנון כהן: תתנו לזה את הדעת.

אמנון כהן: המגמה היא להוציא את הסעיף הזה.

אמנון כהן: תמצאו אכסניה מתאימה.

אמנון כהן: אני יעזור להעביר את זה, אני לא מתחמק.

אמנון כהן: אני חושב שזה צריך לקבל את הביטוי, צריך שכל אחד ידע את מקומו.

אמנון כהן: בפני עיוור לא ניתן מכשול.

אמנון כהן: המקום הוא לא פה.

אמנון כהן: במידה וחס וחלילה שוכנענו שאין אף מקום, חוק העיריות תקוע והוא חייב לקבל את הביטוי.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: זה יהיה שינוי דרסטי בכל מקרה.

אמנון כהן: לגבי הפרט - אנחנו בוודאי נטפל בנושא הזה – לגבי התקופות ולגבי המחירים הכל יהיה שונה.

אמנון כהן: אני כרגע לא רוצה לדבר על זה כי אני רוצה להוציא אותו.

אמנון כהן: אנחנו נדבר, נפרסם כדי שכולם ידעו שחור על גבי לבן.

מאיר ברקן: סעיף 163.

מאיר ברקן: אני מציע להוסיף את המילה "לביצוע" לפני המילה "עבודה".

מאיר ברקן: אני מציע שבמקום המילה "מתחת" תהיה המילה "מעל".

מאיר ברקן: מה שהתכוון כאן המחוקק לומר הוא שלגבי כל מה שתעשה מתחת להגבלת גובה מסוים תצטרך לבקש אישור, לכן יהיה צריך לכתוב כאן לעבודה מעל למישורי הגבלת הבנייה.

מאיר ברקן: משמעות הדבר היא בדיוק הפוך על הפוך.

איריס פרנקל-כהן: כתבנו כאן שאנחנו צריכים לחשוב על ההגדרה מה זה בכלל מישורי בנייה.

מאיר ברקן: אני לא מדבר עכשיו על ההגדרה עצמה, אני מדבר על הלוגיקה.

נתן מאיר: בתמ"א 4/2 זה קיים.

איריס פרנקל-כהן: גם שם הערנו בדיוק את אותה הערה.

אמנון כהן: סיימנו להיום.

אמנון כהן: בשבוע הבא תיקונים עקיפים, החצי השני שנשאר.

אמנון כהן: נוכחותכם חשובה מאוד.

אמנון כהן: שלטון מקומי, ליידע ראשי רשויות לא רק בטלפון אלא להיות כאן בזמן ובמעשים.