ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 600, 2011-12-28 10:00

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: היום יום רביעי בשבוע, ב' בטבת, ה-28 בדצמבר 2011 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: על סדר היום שלוש הצעות חוק שעברו בקריאה טרומית - הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטור מארנונה למסגרות תעסוקה לאנשים עם מוגבלויות) – של חברי הכנסת חיים כץ, דב חנין ואילן גילאון.

חיים כץ: שלושת החוקים האלה הוצמדו בקריאה הטרומית וברצוני קודם כל לפצל את ההצעה שלי לשני חוקים נפרדים, כאשר האחד במסגרת יומית המספקת תעסוקה לאנשים עם מוגבלויות שהופנו על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים לרבות מפעל מוגן, והשני, דיור.

חיים כץ: נכס המשמש למגורי נכה.

חיים כץ: אני מבקש לפצל את זה לשני חוקים נפרדים.

יהודית וסרמן: לפי סעיף 79(ב) לתקנון.

יהודית וסרמן: אנחנו מפצלים את שני הסעיפים לשתי הצעות נפרדות ונושא הדיור יידון בשלב יותר מאוחר.

יהודית וסרמן: כרגע יישאר על השולחן הסעיף הראשון בהצעת החוק של חבר הכנסת חיים כץ, שעניינו תעסוקה יחד עם שתי ההצעות האחרות.

יהודית וסרמן: הוועדה מתבקשת להצביע על הפיצול.

חיים כץ: אנחנו מצביעים.

חיים כץ: בעד אישור הפיצול – פה אחד הפיצול אושר תודה רבה.

חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים כאן אישרו את הפיצול ולכן יש לנו כבר ארבעה חוקים.

שמעון יאיר: אדוני היושב ראש, משפט לגבי המגורים.

שמעון יאיר: אנחנו רוצים לדון בזה בישיבה אחרת ולא היום כי אנשים לא באו.

חיים כץ: הקשבת למה שעשינו כאן?

חיים כץ: גם אתה מדבר בלי אישור וגם אתה חוזר על מה שנעשה.

אילן גילאון: חיים, אני יוצא להגנתו.

אילן גילאון: יש לו הוראת קבע לדבר מתי שהוא רוצה.

חיים כץ: אצל גפני.

אילן גילאון: לא, אצל כולם.

חיים כץ: אנחנו פיצלנו את ההצעה ועכשיו יש לנו ארבע הצעות חוק.

חיים כץ: אנחנו נדון היום בשלוש הצעות חוק של תעסוקה.

חיים כץ: נתחיל עם הצעת החוק של אילן.

חיים כץ: פקודת מסי העירייה ומסי ממשלה לשיקום לנכי נפש.

אילן גילאון: תמיד אני מתנצל במקרים האלה כשאנחנו מתקנים את מה שלא היה צריך להיות מקולקל.

אילן גילאון: בסך הכול מדובר בהשתת חוב נוסף על מה שהמדינה ממילא הייתה צריכה לממן במלואו.

חיים כץ: ראיתי היום שאלי ישי הולך לפתור את כל הבעיות.

חיים כץ: אנחנו עכשיו משחקים סתם.

אילן גילאון: האמת היא שהכל כלול.

אילן גילאון: כל הדיונים של אדוני בוועדה אחת בעצם עוסקים רק בנושא אחד.

אילן גילאון: תמיד.

אילן גילאון: כל הזמן.

אילן גילאון: מראש אני מתנצל על כך שכל פעם אנחנו מתקנים עוד משהו אחד.

אילן גילאון: הרי כל שלושת החוקים קשורים אחד בשני וכל שלושת החוקים קשורים באיזושהי מציאות בה מדינת ישראל כל הזמן מנסה להשתחרר מן האחריות שלה ואז קמות עמותות.

אילן גילאון: העמותות בסופו של דבר קמות משום שהמדינה נסוגה מאחריותה למה שצריך לקחת ולעשות.

אילן גילאון: לא די בכך שהעמותות קמות ולוקחות את האחריות, אלא שאנחנו גם משיתים עליהן את המסים הללו.

אילן גילאון: אני אתייחס לפלח מסוים למרות שאני תומך בכל הצעות החקיקה שהן ממין העניין.

אילן גילאון: זאת הייתה הערכה שלנו וגם קיבלתי עכשיו נתונים ואכן מדובר ב-2.70 מיליון שקלים וגם הערכתנו דיברה על שני מיליון שקלים.

אילן גילאון: אנחנו רוצים לפטור את מקומות התעסוקה לאנשים מוגבלים במוגבלויות נפש.

אילן גילאון: שוב אני אומר שאין דבר כזה במדינת ישראל מוגבלים ולא מוגבלים, יש מוגבלים ונשאי מוגבלות, בוודאי בתחום הנפש.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: יש כאן מישהו מהאוצר?

סימן טוב: כן.

סימן טוב: אני מאגף התקציבים.

חיים כץ: יש לך עלויות על העניין הזה?

חיים כץ: רק של בריאות.

סימן טוב: לצערנו ההצעה הזאת בכלל לא עלתה בוועדת שרים לחקיקה.

סימן טוב: הבוקר גילינו שדנים בה.

סימן טוב: הערכות תקציביות מדויקות לזה כרגע אין לנו.

חיים כץ: אז אתה לא יכול לטעון שהיא תקציבית.

חיים כץ: נכון?

סימן טוב: לא.

סימן טוב: אני לא יכול לטעון.

סימן טוב: אני לא יודע אם היא תקציבית או לא.

סימן טוב: אני מעריך שהיא פוגעת בהכנסות של הרשויות המקומיות.

חיים כץ: עזוב, זאת לא הבעיה שלך.

חיים כץ: אתה לא יכול לטעון שהיא תקציבית.

סימן טוב: לא.

סימן טוב: גם פגיעה בהכנסות של הרשויות המקומיות היא תקציבית לכל דבר.

חיים כץ: אתה יודע מה זה תקציבית?

חיים כץ: מעל חמישה מיליון.

חיים כץ: מעל 5.8 מיליון.

חיים כץ: אתה לא יכול לומר שהיא תקציבית לענייני כנסת.

סימן טוב: יתכן שזה עומד על הסכום הזה.

סימן טוב: אני לא יודע לומר.

חיים כץ: תבדוק.

חיים כץ: לצורך העניין, זה לא תקציבי.

חיים כץ: יש מישהו מהמועצות המקומיות שרוצה להעיר משהו?

חיים כץ: זה עולה 2.2 מיליון שפרוס על כל המדינה.

נועה בן אריה: עורכת דין נועה בן אריה, היועצת המשפטית למרכז השלטון המקומי.

נועה בן אריה: אין לנו הערכה תקציבית להצעה הנוכחית.

נועה בן אריה: לגבי הצעת החוק של אדוני.

חיים כץ: פירקנו את הדיור.

נועה בן אריה: ההודעות שנעשות הבוקר, יכולות להשפיע.

חיים כץ: אנחנו לא עובדים אצלכם.

נועה בן אריה: זה ברור לגמרי, אלא שהשלטון המקומי גם לא יכול לממן את ההצעות האלה.

חיים כץ: את יודעת כמה זה עולה?

חיים כץ: גברתי, אם שנה אחת הם לא ייסעו לחוץ לארץ, הם יממנו את זה לשנתיים.

חיים כץ: את לא עונה לי בלי רשות דיבור.

נועה בן אריה: אדוני הזמין אותי להביא את עמדת השלטון המקומי.

נועה בן אריה: אדוני לא רוצה שאני אביע את עמדת השלטון המקומי?

חיים כץ: אל תביעי.

נועה בן אריה: מאה אחוז.

נועה בן אריה: השלטון המקומי לא יביע את עמדתו.

חיים כץ: מצוין.

אילן גילאון: אדוני, אני רוצה לציין שאני בא מהשלטון המקומי, לכנסת באתי מהשלטון המקומי והבעיה היא לא נגד השלטון המקומי.

חיים כץ: אנחנו לא נגד אף אחד.

עידית גרינבאום גודס: אני מרכזת את פורום הארגונים לתעסוקת אנשים עם מוגבלות, פורום פת.

עידית גרינבאום גודס: אני רוצה קודם כל לומר תודה לחברי הכנסת שנענו לקריאת המצוקה של השטח ומנסים להפעיל שירותים לאנשים עם מוגבלות ולא יכולים לפנות את התקציבים לטובת האנשים עצמם.

עידית גרינבאום גודס: אני רוצה להגיב לדברי השלטון המקומי ולדברי האוצר.

חיים כץ: הם לא אמרו כלום.

חיים כץ: מה יש לך להגיב?

עידית גרינבאום גודס: אני רק אומרת, גם אם אלה לא דברי תגובה, שאי אפשר לראות את העניין כאן כאילו אנחנו באים לקחת כספים ממרכז השלטון המקומי.

עידית גרינבאום גודס: יש כאן הסדרים שעל פיהם מלכתחילה לא הייתה אמורה להיות גבייה מכל המסגרות האלה של תעסוקת אנשים עם מוגבלות.

עידית גרינבאום גודס: מדובר בשירות שהרשות אמורה לספק ואני רוצה לצטט את התע"ש שבג"ץ כבר קבע שיש לו מעמד משפטי מחייב: האחריות לאחזקתו, בנייה, הרחבה או שיפוץ, הצטיידות ושירותי עבודה סוציאלית, היא של הרשות המקומית.

עידית גרינבאום גודס: כבר היום הרשויות, חלקן, מפעילות את השירותים, מספקות את המבנים ובמשך שנים לא גבו ארנונה.

עידית גרינבאום גודס: זה שנמצא להן פתאום מקור תקציבי נוסף והחלו לגבות, כאן הייתה הטעות, כאן חוסר הצדק ולא העובדה שעכשיו אנחנו באים לבקש לגרוע מתקציבו של השלטון המקומי או מאוצר המדינה.

עידית גרינבאום גודס: זאת לא הדרך הנכונה להסתכל על הדברים.

עידית גרינבאום גודס: אנחנו בעצם באים להבהיר את המצב המשפטי כמו שהוא מלכתחילה.

עידית גרינבאום גודס: אם אדוני ירצה, אני אוסיף עוד אינפורמציות.

חיים כץ: תני הסבר על מרכזי הבריאות האלה.

חיים כץ: אנחנו נספור כאן לכמה ערים זה מתפצל.

חיים כץ: את לא רשמת לנו.

עידית גרינבאום גודס: למעשה יש מרכז כזה כמעט בכל עיר מרכזית.

חיים כץ: בערך כמה?

עידית גרינבאום גודס: כמה מרכזים יש?

עידית גרינבאום גודס: בבריאות הנפש יש אולי בסביבות 70-80 מסגרות בסך הכול.

חיים כץ: זאת אומרת, זה שלושים אלף שקלים לעיר בממוצע.

עידית גרינבאום גודס: בממוצע.

עידית גרינבאום גודס: משהו כזה.

עידית גרינבאום גודס: באמת העלויות הן מאוד קטנות.

עידית גרינבאום גודס: זה שירות מאוד ראשוני לאוכלוסייה מאוד מאוד נזקקת שצריכה טיפול וצריכה הכנה להשתלבות בשוק החופשי בחברה הכללית.

עידית גרינבאום גודס: החיוניות של השירות הזה, אני חושבת שאין הרבה מה להרחיב כאן.

עידית גרינבאום גודס: אנשים שהם נפגעי נפש, שהם נפלטו מהחברה הכללית והמסגרות האלה עושות כל מאמץ כדי להשיב אותם לחיים תקינים ולשילוב מלא.

חיים כץ: יש כאן עוד מישהו שרוצה להגיד משהו?

מרים פיירברג: מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה.

מרים פיירברג: בכובע האחר שלי, בעברי המקצועי, מנהלת מינהל החינוך והרווחה כמי שהתחילה את עבודתה כעובדת סוציאלית ב-1972 בעיריית נתניה.

חיים כץ: אני אסביר לך מה עשינו כאן.

חיים כץ: אנחנו פיצלנו את הצעות החוק והורדנו את הקטע של הדיור.

חיים כץ: עכשיו אנחנו מדברים על חוק של פטור מארנונה לתעסוקה והכשרה לשיקום של נכי נפש כשהעלות הכללית של זה – דוח מבוקר, על כל הערים בארץ – הוא 2.268 מיליון שקלים.

חיים כץ: זה לכל הערים בארץ.

חיים כץ: אם זה פרוס על שלושים ערים, זה בערך שלושים אלף שקלים לעיר עלות לשנה.

חיים כץ: זאת אומרת, אם נחלק את זה ל-12, זה סדר גודל של 2,500 שקלים בחודש.

חיים כץ: זה מסעדה טובה, סרט והצגה.

מרים פיירברג: אין לי בעיה עם הסכום אם באמת פיצלו את מקומות הלינה, את הדיור.

חיים כץ: פוצל.

מרים פיירברג: בסופו של דבר מי שיוצא נשכר מזה, זה בעל העסק.

חיים כץ: על זה דיברנו.

מרים פיירברג: אני רוצה לומר אפילו יותר מזה.

מרים פיירברג: זה לא מדויק, הסכומים לא מדויקים.

מרים פיירברג: אם אנחנו כבר מדברים, אני אפילו אומר משהו שהוא אולי לא כתוב כאן.

מרים פיירברג: אני חושבת שאם אנחנו כבר נותנים פטור למקומות תעסוקה לנכים, אני לא בטוחה שאלה רק חולי נפש.

חיים כץ: חכי.

חיים כץ: אלה שלושה חוקים.

מרים פיירברג: בסדר.

מרים פיירברג: אתה רואה שאני גם יודעת להגיד את הצד השני.

מרים פיירברג: אני מסוגלת לראות באמת ראייה כוללת ואת טובת כל הצדדים בגלל שאני לא כאן בסטטוס קונפליקט אלא אני באמת רואה את הצרכים, אבל אנחנו גם צריכים לעמוד על הדברים כמו שהם.

מרים פיירברג: לנתניה שלושה מקומות תעסוקה עליהם אנחנו מדברים, המשמעות הכספית שלהם היא 320 אלף שקלים.

חיים כץ: מאה אלף שקלים.

מרים פיירברג: אני רוצה להגיד לכם שעוד מעט תיכנס מישהי עם החומר כי אין לי אותו כאן, ואז אני אראה לכם את שלושת המוסדות.

מרים פיירברג: זה 320 אלף שקלים רק לנתניה.

מרים פיירברג: לפחות לומר את הנתונים האמיתיים.

מרים פיירברג: הנתונים שניתנו הם לא נכונים.

מרים פיירברג: אני תכף אביא לכם ממחשב הגזברות נתונים ותראו ששלושת המוסדות עליהם אנחנו מדברים והם מעסיקים מוגבלים – ואני מדברת על כאלה שמעסיקים מאה אחוזים מוגבלים – 320 אלף שקלים.

מרים פיירברג: אני לא מדברת על שטח בתוך בנק שישים שם כמה נכים ויגיד שעבור השטח הזה הוא לא משלם מסים, דבר שבתיאוריה יכול לקרות.

מרים פיירברג: לא לזה הכוונה.

אילן גילאון: את אומרת שאתם גובים?

מרים פיירברג: כן.

אילן גילאון: אין לכם בושה?

מרים פיירברג: יש לנו כמה מוסדות.

מרים פיירברג: אנחנו מחויבים על פי חוק, זאת לא שאלה של בושה, ואני יכולה לומר לך יותר מזה ולומר שאני גאה על כך שפניתי למשרד הפנים ביוזמתי והתחננתי לתת להם.

אילן גילאון: עכשיו אני מבין על מי עושות הרשויות קופה.

מרים פיירברג: אילן, אל תרשים אותי.

מרים פיירברג: אני לא מתרשמת.

מרים פיירברג: אני רוצה לומר לך שבמסגרת הזאת אני פניתי ביוזמתי ושאלתי את חבר הכנסת כץ מהיכן זה הגיע, והוא אמר שהוא ביקר במוסד כזה, התרשם עמוקות מהפעילות של העסקה של נכים בקהילה ושהעלו בפניו קשיים לפיהם הם צריכים לשלם מסים.

מרים פיירברג: אמרתי שאני מסכימה אתו במאה אחוזים עם הדבר הזה.

מרים פיירברג: יותר מזה, אני אישית פניתי למשרד הפנים לבקש פטור למוסד כזה ונעניתי בשלילה.

מרים פיירברג: כך שלא מדובר כאן בטובים ורעים.

מרים פיירברג: אנחנו בדיוק באותו צד של המתרס.

אילן גילאון: מצוין.

מרים פיירברג: כדאי שידעו שהסכום האמיתי הוא 300 ומשהו אלף שקלים למספר רב של מוסדות ואני גאה שבעיר שלי יש כל כך הרבה מוסדות להעסקת נכים.

חיים כץ: תודה.

חיים כץ: את רצית להגיד משהו?

עידית גרינבאום גודס: לגבי הנתון, אבל זה לא הכרחי.

חיים כץ: אני לא יודע איך את בדקת, אבל היא אומרת שבפועל יש לה קבלות וחשבונות.

סיגל פרץ יהלומי: אני מנכ"לית אקי"ם.

סיגל פרץ יהלומי: אני רוצה להתייחס לליבה של העניין, בשם האנשים עם הפיגור השכלי ואנשים עם מוגבלויות.

יהודית וסרמן: אנחנו עוד לא שם.

יהודית וסרמן: עוד מעט נגיע לזה.

סיגל פרץ יהלומי: אני רוצה לומר משהו ספציפית לגבי נתניה.

חיים כץ: לא צריך.

אילן גילאון: במקביל להצעות שלנו רצות הצעות לפטור מארנונה ישיבות קטנות.

חיים כץ: אני לא מבין את הראש שלך.

חיים כץ: אתה בא ומחוקק חוק, ולכן מה איכפת לך מאחרים?

חיים כץ: אתה עוזר היכן שאתה חושב שאתה צריך לחוקק.

חיים כץ: למה אתה יורה באחרים?

חיים כץ: עזוב.

שמעון יאיר: ההצעה שלו הולכת בקושי ולכן הוא כועס.

יהודית וסרמן: לגבי העלות, הוועדה צריכה לקבוע אם הצעת החוק היא תקציבית או לא.

חיים כץ: הוועדה קובעת שהיא לא תקציבית כנראה.

חיים כץ: אחרי קריאה ראשונה תהיה לכם אפשרות להביא את העלויות ולעשות את זה תקציבי.

חיים כץ: אם זה תקציבי, זה תקציבי ואז נצטרך להביא רוב של חמישים חברים במליאה, ואם לא נצליח, החוק ייפול.

סימן טוב: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.

חיים כץ: בסדר.

סימן טוב: צריך להבין שאנחנו מדברים כאן, כמו שאמר חבר הכנסת אילן גילאון, על רצף שלם של החלטות חוק שכל אחת בנפרד רוצה לפגוע ברשות המקומית.

סימן טוב: זאת החלטה ועוד החלטה ועוד החלטה.

סימן טוב: אנחנו מגיעים כאן לפגיעה של עשרות מיליוני שקלים ברשויות המקומיות.

חיים כץ: זה ילד חדש שצריך להתקדם בתפקיד שלו.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: גם כשאתה מפריז, כל דבר במידה.

חיים כץ: אומרים שני מיליון, היא אומרת חמישה מיליון, תגיד שמונה מיליון, אבל מכאן עד עשרות?

מרים פיירברג: מה שעשה אתמול שר הפנם, זה מיליונים.

מרים פיירברג: אמרת נכון.

חיים כץ: מרים, אנחנו לא בעירייה.

אילן גילאון: בדרך כלל בוועדה הזאת מתייצבים לצד הרשויות המקומיות מול האוצר.

סימן טוב: אנחנו לא מדברים על ההצעה בפני עצמה.

חיים כץ: סלח לי אדוני, אנחנו דנים בהצעת חוק.

חיים כץ: אתה לא תדבר אתי עכשיו על גיל הפרישה של נשים.

חיים כץ: אנחנו מדברים ספציפית על הצעת חוק.

חיים כץ: אתה פקיד במשרד האוצר, אתה לא קובע כאן את הנהלים.

חיים כץ: אתה יכול להתייחס למה שאנחנו אומרים בהצעת החוק ואחר כך אתה יכול לבוא הביתה ולומר במשרד שלך מה שאתה רוצה.

חיים כץ: כאן אנחנו מדברים על הצעת חוק נפרדת שאם היא תעלה ותקודם במליאה, היא תקודם כהצעת חוק נפרדת.

סימן טוב: רציתי לומר שחשוב שחברי הכנסת יבינו את הקונספט השלם של המציאות של השלטון המקומי.

סימן טוב: השלטון המקומי עכשיו מתמודד עם גל שלם של הצעות חוק פרטיות כאלה וכולם ביחד גורמות לפגיעה מאוד משמעותית ברשויות המקומיות.

סימן טוב: כאשר מצביעים על ההצעה הזאת, אי אפשר להצביע עליה במנותק מההחלטות הנוספות.

סימן טוב: לבוא ולומר שאנחנו כאן מדברים על משהו פרטני, יש כאן גל שלם של הצעות כאלה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה.

חיים כץ: נקריא את הצעת החוק.

עמית קנובלר: הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין) (פטור מארנונה למסגרות תעסוקה, הכשרה ושיקום של נכי נפש), התשע"ב-2011 1.

עמית קנובלר: תיקון סעיף 5ג בפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938, בסעיף 5ג(ה), אחרי פסקה (8) יבוא: "(9) מסגרת יומית המספקת תעסוקה, הכשרה או שיקום לנכי נפש שמלאו להם 18 שנים והופנו על ידי , לרבות מרכז יום, מועדון תעסוקתי, מרכז הכשרה או מפעל מוגן".

חיים כץ: אנחנו מצביעים.

חיים כץ: בעד אישור הצעת החוק – 3 הצעת החוק אושרה כל חברי הכנסת שנמצאים כאן תמכו.

הראל גולדברג: סליחה אדוני היושב ראש, התחילה של החוק הזה, ממתי?

יהודית וסרמן: זה ייקבע בהמשך, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: אני לא יודע אם זה ייגמר ומתי זה ייגמר.

חיים כץ: אנחנו בהכנה לקריאה ראשונה.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצעת חוק תיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטור מארנונה למסגרות תעסוקה לאנשים עם מוגבלות), של חבר הכנסת חיים כץ.

חיים כץ: נפגשתי עם גברת מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה שבמקרה נמצאת כאן, ואמרתי לה שאין לי שום עניין להעשיר אף אחד שמתעשר ממגורים ואכסניה, אבל יש אנשים שזקוקים לתעסוקה בקהילה.

חיים כץ: בינתיים בדקנו, נתניה, יש שלושה מפעלים כאלה והעלות היא מאה אלף שקלים.

חיים כץ: העלות של כל החוק הזה היא ארבעה מיליון שקלים.

חיים כץ: בבדיקה מסודרת, העלות בכל הארץ היא ארבעה מיליון שקלים.

חיים כץ: גם ההצעה הזאת היא לא תקציבית והיא תבוא בנפרד והיא תבוא בנפרד מהצעת החוק של חולי הנפש.

חיים כץ: יכול להיות שזאת לא תקודם וההצעה של חולי הנפש כן תקודם ואחר כך נעבור להצעת חוק נוספת שהיא עוד יותר זולה ויכול להיות שההיא תקודם.

חיים כץ: מאחר שאנחנו הולכים בצורה מסודרת, עשינו עבודה מסודרת.

חיים כץ: נעשתה כאן עבודה מסודרת שמפרטת את כל המפעלים ואת כל המקומות בארץ, כל מקום וכמה ארנונה משלמים.

חיים כץ: לא נעשתה עבודה בשליפה אלא בדיקה של מפעל-מפעל, כמה ארנונה הוא משלם אחרי ההנחה.

חיים כץ: האוצר, אתה יכול להגיד את דברך.

חיים כץ: זה ה-4.2 מיליון שקלים.

חיים כץ: אנחנו מדברים על מפעלים מוגנים.

סימן טוב: לפי בדיקה שערכנו, מדובר בעלות של שבעה מיליון שקלים.

חיים כץ: אתה יכול לתת לנו פירוט של הבדיקה?

סימן טוב: כן, נעביר לך אותה.

יהודית וסרמן: איזה מוגבלים.

חיים כץ: ללא נפש.

יהודית וסרמן: זה כולל מעון יום, מעון שיקומי, מפעלים מוגנים, מרכזי שיקום.

יהודית וסרמן: אנחנו מדברים רק על מפעל מוגן ולא על מרכז שיקום או על מרכז תעסוקה.

קריאה: מה ההגדרה של מפעל מוגן?

יהודית וסרמן: כמשמעותי בסעיף 17 לחוק שכר מינימום.

הראל גולדברג: אבל זאת לא ההגדרה בנוסח.

סימן טוב: מפעלים מוגנים, מוערך בכחמישה מיליון שקלים.

חיים כץ: 4,2 מיליון.

חיים כץ: אנחנו מדייקים.

חיים כץ: כחמישה, גם זה לא תקציבי כי תקציבי זה 5.8 מיליון.

סימן טוב: חמישה מיליון.

חיים כץ: משרד המשפטים גם רצה להגיד משהו?

הראל גולדברג: רציתי להעיר לגבי ההגדרה.

הראל גולדברג: אתם אומרים שאלה רק מפעלים מוגנים, אבל זה לא נוסח החוק, לא הנוסח שמוצע על ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה כאן.

חיים כץ: זה יתוקן.

חיים כץ: אתם תנסחו את זה.

חיים כץ: זה יהיה רק למפעלים מוגנים.

יהודית וסרמן: מה אתה מציע?

חיים כץ: משרד המשפטים ינסח את ההגדרה.

חיים כץ: הכוונה שלנו היא למפעלים מוגנים.

הראל גולדברג: עמדת הממשלה, בכל מקרה, כמו שנאמר כאן קודם גם על ידי האוצר, ומכיוון שהוגש ערר על ידי שר האוצר, הממשלה תדון בזה לפי התייחסותו של שר האוצר אבל בכל מקרה, לגופו של עניין, אני מקבל את הצעת אדוני לגבי הנוסח.

יהודית וסרמן: מה אתה מציע לנוסח?

הראל גולדברג: אם אתם אומרים שזה עוסק רק במפעלים מוגנים והצעת הנוסח היא לרבות מפעל מוגן, אני חושב שזה צריך תיקון.

הראל גולדברג: לרבות מפעל מוגן, זה אומר שחוץ ממפעל מוגן.

חיים כץ: אפשר להוריד את המילה "לרבות".

חיים כץ: אנחנו מקבלים את ההמלצה שלך.

מרים פיירברג: אני רוצה להקריא נתונים שהם נתונים של התקציב כפי שהוא.

מרים פיירברג: מפעל עשת בנתניה, החיוב השנתי הוא 142,500.

מרים פיירברג: מפעל אנוש, חיוב שנתי 79,500.

חיים כץ: אלה חולי נפש.

מרים פיירברג: זה שאתם עושים כל אחד בנפרד, בסופו של דבר זה יוצא מאותה קופה.

מרים פיירברג: זה שאתם עושים את זה בשיטת הסלאמי, זה לא אומר שזה לא אותו נקניק.

אילן גילאון: אם הייתי גר בנתניה, לא הייתי יוצא משם עם ראש עיר כזאת.

מרים פיירברג: עשת, 142,500 שקלים.

מרים פיירברג: אנוש, 79,500.

מרים פיירברג: המשקם, 92,600.

מרים פיירברג: סך הכול זה 315 אלף שקלים לנתניה.

מרים פיירברג: אני רוצה להעיר לתשומת לבך משהו שכדאי לחשוב עליו.

מרים פיירברג: אנחנו יודעים שהקהילה שלנו או החברה שלנו היא לא כל כך סובלנית.

מרים פיירברג: אנחנו יודעים שיש ערים שעושות את כל מה שאפשר כדי לא לפתח שירותים בקהילה לנכים, לא לתת למוסדות אקי"ם, לא לתת לחוסים להיכנס כי זה מפריע לחלק מהאוכלוסייה.

מרים פיירברג: אני חושבת שיש ערים שיש בהן מוסדות כאלה, פרויקטים חשובים כאלה, ויש ערים בהן זה לא קיים.

מרים פיירברג: אני מאוד חוששת שמהלכים כאלה יכולים להוות תמריץ שלילי לערים לפתח כאלה שירותים.

מרים פיירברג: צריך גם על זה לתת את הדעת.

מרים פיירברג: אני אומרת שאנחנו באופן כללי צריכים לקחת בחשבון שגם כך יש הרבה רשויות שלא ממש מתלהבות מפיתוח שירותים לאוכלוסייה עליה אנחנו דנים היום ושזה עלול להוות תמריץ שלילי.

מרים פיירברג: אני לא אומרת שזה צריך להיות שיקול בלעדי, אבל צריך גם על זה לחשוב.

מרים פיירברג: אני גם אומרת שצריכה להיות מה שנקרא אמת בפרסום.

מרים פיירברג: כשאנחנו מדברים, וגם אם אנחנו מחליטים – ואני באופן אישי – כאשר יושב ראש הוועדה שינה לחלוטין את ההצעה מול ההצעה הראשונית, ואני לא אומרת שאני נגד אלא אני בעד.

חיים כץ: לקחתי לתשומת לבי את מה שאמרת.

מרים פיירברג: נכון.

מרים פיירברג: אני באתי עם טיעונים.

מרים פיירברג: אני אומרת לך שאני בעד שעיריית נתניה תפסיד 315 אלף שקלים, אני לא נגד אבל אני רוצה שתדעו שזה הסכום.

סיגל פרץ יהלומי: צריך להבין מה בעצם קורה כאן ושל מי האחריות למוסדות הללו ולמתקנים הללו ברחבי הארץ.

סיגל פרץ יהלומי: כשהתחילו להקים מפעלים מוגנים, בעצם זאת הייתה האחריות של הרשויות המקומיות לפתח את זה.

סיגל פרץ יהלומי: זה כמו שמבתי ספר הם לא לוקחים ארנונה.

חיים כץ: היא תומכת.

חיים כץ: לא צריך לתקוף אותה.

סיגל פרץ יהלומי: אני לא תוקפת בכלל.

סיגל פרץ יהלומי: אני רק רוצה להסביר את העניין שהיא אומרת לעודד ראשי ערים.

סיגל פרץ יהלומי: זאת היא האחריות שלהם כמו האחריות להקים בתי ספר.

סיגל פרץ יהלומי: האחריות היא להקים את המפעלים המוגנים האלה.

סיגל פרץ יהלומי: ברבות השנים הרשויות המקומיות הפריטו ועשו מיקור חוץ להפעלת המפעלים המוגנים הללו.

סיגל פרץ יהלומי: משרד הרווחה שמממן את המפעלים המוגנים האלה לזכיינים באמצעות 75-25 מצ'ינג, לא הוסיף תקציב.

סיגל פרץ יהלומי: הרשות המקומית שמפעילה מפעל מוגן בעצמה, לא לוקחת ארנונה מעצמה.

סיגל פרץ יהלומי: הרי ראש העיר בעצמה מפעילה בנתניה מפעל מוגן לתפארת מדינת ישראל והיא לא לוקחת ארנונה מעצמה.

סיגל פרץ יהלומי: אם היא תפריט את זה לעמותה ציבורית, היא תיקח ארנונה ומשרד הרווחה לא מוסיף תקציב לעמותה.

סיגל פרץ יהלומי: בשמם של האנשים הללו אני באה.

סיגל פרץ יהלומי: האנשים עם פיגור שכלי מקבלים פחות שירות כי אותו תקציב מועבר להם, אותו שירות אמור להינתן להם אבל לא יינתן להם אותו שירות כשגורעים ממנו שמונים אלף שקלים בשנה או 150 אלף שקלים בשנה.

סיגל פרץ יהלומי: כלומר, מה שקרה כאן זאת הפרטת השירותים באופן מאוד מאוד לא ערכי ולא נכון.

סיגל פרץ יהלומי: רשויות מקומיות לא צריכות לקבל תמריץ כדי להפעיל שירותים כאלה.

דוד רותם: אני מנכ"ל אלווין ישראל.

דוד רותם: מאוד לא ברורה לי התנגדות האוצר.

חיים כץ: זה התפקיד שלהם.

דוד רותם: אנחנו, המפעילים של השירותים האלה, מקבלים תעריפים שאמורים לכסות את ההוצאות של ההפעלה.

דוד רותם: יום אחד בהיר לפני כשבע-שמונה שנים, פתאום הטילו עלינו לשלם את מלוא הארנונה.

דוד רותם: אנחנו לא קיבלנו כל פיצוי מהמשרדים.

דוד רותם: אני חושב שאם האוצר מאוד מתנגד להצעת החוק, הוא צריך לתקצב את המשרדים כדי שהתעריפים יכללו ארנונה.

דוד רותם: לא יכול להיות שמרוויחים משני הצדדים.

דוד רותם: או שאנחנו נקבל פטור או שאתם תממנו את זה באמצעות המשרדים.

חיים כץ: יפה דיברת.

חיים כץ: תודה רבה.

מרים פיירברג: אני רוצה לענות על ההערה ועל האחריות.

מרים פיירברג: אפשר להטיל על הרשויות הרבה דברים כולל גם את כל מערכת הבריאות ויש עוד כמה מערכות אפשר להטיל עליהן.

מרים פיירברג: אני רוצה לומר לך שאני לא מכירה את מערכת הרווחה הרבה זמן אלא בשנה הבאה ארבעים שנים.

מרים פיירברג: אני חושבת שבמשך ארבעים שנים אני קצת מכירה ומעולם לא הפעילה עירייה לא את עשת, לא את המשקם ולא את אנוש.

מרים פיירברג: אין שום חובה על הרשות, לא בתמריץ חיובי, לא בתמריץ שלילי וגם לא ביניים, שום דבר מהשירותים האלה לא היה חובה על הרשות וגם לא היום.

מרים פיירברג: מה שהרשות עושה היום, אנחנו בהחלט נותנים שירותים הרבה מעבר לרשויות אחרות – ואני גאה בעובדה הזאת – ויש לנו שירותי העסקה משלנו.

מרים פיירברג: אני גם מזמינה את חברי הכנסת, שאני מניחה שהנושא הזה מעניין אותם, לבוא לראות.

מרים פיירברג: גם את המקש, גם את מעז, ותראו באיזו רמה ואיך אנחנו שומרים על עיקרון הנורמליזציה לגבי הנכים.

מרים פיירברג: לומר שזאת חובה?

מרים פיירברג: זאת לא חובה ובוודאי לא המפעלים האלה.

מרים פיירברג: אני אומרת לך שלעירייה יש מפעלים שהיא מחויבת יותר או מחויבת פחות, גם אלה שחובה עליה לעשות וגם אלה שהיא עושה מתוך תפיסת עולם שזה השירות שצריך לתת לאזרח.

מרים פיירברג: בכל אלו יש מערך שלם של שירותים שהעירייה מפעילה ולגביהם אין ויכוח.

מרים פיירברג: אנחנו מדברים כרגע על מערך אחר של שירותים שמעולם לא היה באחריות העירייה, שהוא חשוב לכשעצמו ואין עליו שום ויכוח אבל לבוא ולומר שזאת חובה על הרשות, זה פשוט לא נכון.

מרים פיירברג: משפט אחד שאני רוצה לומר.

מרים פיירברג: אנחנו נמצאים כאן באיזושהי אווירה שהיא מאוד מאוד בעייתית.

מרים פיירברג: היא בעייתית כי אנחנו מדברים על אוכלוסייה שעם כל הכבוד, אמרתי, אין כאן חלוקה לטובים ורעים, לרגישים ולפחות רגשיים.

מרים פיירברג: כולנו ביחד מאוחדים סביב העניין שמדובר כאן באוכלוסייה שצריך לסייע לה ולאפשר לה לחיות חיים תקינים, אלא שמה שאומר השלטון המקומי – וזה מה שאמרתי לגבי אותה שיטת סלאמי – ומה שבעצם עושה האוצר, האוצר פועל גם בלחץ השלטון המקומי, שהיום כל אחד מסתכל על חלקת האלוקים הקטנה שלו והצודקת שלו.

מרים פיירברג: היום יש 18 הצעות חוק שנמצאות על שולחנות שונים בכנסת ובסופו של דבר, כמו שאמר נציג האוצר, מדובר על מיליונים רבים.

מרים פיירברג: אז אל תסתכלו עלינו כעל טובים ורעים אלא תסתכלו עלינו כעל בסך הכול מסכנים.

חיים כץ: תודה רבה.

גיל אגמון: אני היועץ המשפטי של הקרן למפעלי שיקום.

גיל אגמון: הקרן למעשה היא הגוף הכי גדול במדינת ישראל עם 49 מפעלים מוגנים בכל הארץ.

גיל אגמון: משנת 1964 מעולם רשויות מקומיות לא ביקשו מאתנו ארנונה מכוח תקנון התע"ש שכפי שנאמר כאן כבר אושר בבג"ץ ולמעשה הוא כמו חוק.

גיל אגמון: כרגע אנחנו נמצאים במצב, לצערנו אין לנו מפעל מוגן בנתניה, אבל יש רשויות שמתעלמות מאותו תקנון התע"ש כמו למשל עירייה מאוד גדולה בצפון שנותנת לנו את הנכס לטובת מפעל מוגן – כלומר, נכס של העירייה עצמה לטובת מפעל מוגן לתושבי הרשות המקומית – ומבקשת היום חמישה מיליון שקלים אך ורק על הנכס הזה בהתעלם מכל הפטורים.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: נעבור להקראה.

יהודית וסרמן: אני רוצה להבהיר לעניין ההגדרה של המפעל המוגן.

יהודית וסרמן: הכוונה הייתה להגיד לרבות מפעל מוגן כדי להכניס למשל גם את המע"שים.

יהודית וסרמן: המע"שים גם כן מספקים תעסוקה.

יהודית וסרמן: שמענו שעיריית נתניה עצמה מפעילה את מע"ש אבל יש מקומות שונים בארץ בהם העמותות מפעילות אותן.

יהודית וסרמן: המטרה היא לומר מפעלים מוגנים לרבות מע"שים.

יהודית וסרמן: אולי כך צריך להגיד.

עמית קנובלר: הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי ממשלה (פיטורין) (פטור מארנונה למסגרות תעסוקה לאנשים עם מוגבלות), התשע"ב-2011 1.

עמית קנובלר: תיקון סעיף 5ג בפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938, בסעיף 5ג(ה), אחרי פסקה (8) יבוא: "(9) מפעלים מוגנים המספקים תעסוקה לאנשים עם מוגבלות שהופנו על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים, לרבות מע"שים.

עמית קנובלר: לעניין פסקה זו, "אדם עם מוגבלות" – כהגדרתו בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, שמלאו לו 18 שנים".

יהודית וסרמן: התחילה תיקבע בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

סימן טוב: חשוב להדגיש שמדובר בהצעת חוק תקציבית.

חיים כץ: תגיד לפרוטוקול מה שאתה רוצה.

חיים כץ: אתה כבר אמרת לפרוטוקול ואנחנו נבקש שישלחו מישהו יותר רציני.

חיים כץ: תגיד לפרוטוקול מה שאתה רוצה.

סימן טוב: לפי חוק יסוד: משק המדינה מדובר בחמישה מיליון שקלים.

סימן טוב: ההצעה הזאת היא מעל לחמישה מיליון שקלים.

יהודית וסרמן: היום מדובר ב-5.812 מיליון.

חיים כץ: קח את זה לתשומת לבך.

חיים כץ: 5 מיליון ו-812 אלף שקלים.

סימן טוב: לאור הבדיקה שערכנו גם עכשיו, נעשתה בדיקה גם מול משרד המשפטים.

יהודית וסרמן: משרד המשפטים נתן לכם נתונים?

סימן טוב: לא, לגבי הסוגיה של חמישה מיליון.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אתה יכול להגיד שזה תקציבי.

הראל גולדברג: את הסוגיה של עלות תקציבית אנחנו לא מכירים.

חיים כץ: אבל הוא מדבר גם בשמך.

חיים כץ: זה בסדר.

חיים כץ: הם רגילים לכך.

הראל גולדברג: לא, אדוני.

הראל גולדברג: ברשותך, זה כבר לא הגון אדוני, עם כל הכבוד.

חיים כץ: יחד עם זאת, הוועדה קובעת שהעלות איננה תקציבית.

חיים כץ: הערכה מדויקת ובדוקה – לא בערך – היא 4,042,385 שקלים.

חיים כץ: הצעת החוק הזאת איננה תקציבית.

חיים כץ: תמיד שמורה לממשלה הזכות לבוא לפני קריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: הזכות של הממשלה לבוא ולומר שבדקו וכי ההצעה היא תקציבית.

חיים כץ: אם זה כך, צריך רוג של חמישים חברי כנסת.

חיים כץ: אני מבין שהממשלה גם הגישה ערעור.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה ומצביעים על הצעת החוק כפי שהוקראה.

חיים כץ: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה אתה מצביע במקום רחל אדטו.

זאב בילסקי: אני מצביע למען הצדק.

חיים כץ: יש כאן הרבה שרוצים להצביע למען הצדק.

חיים כץ: אתה נבחרת לכנסת ואתה מצביע למען הסדר.

חיים כץ: אתה מצביע במקום רחל אדטו.

זאב בילסקי: אני מצביע עם היושב ראש.

חיים כץ: אתה מצביע במקום עפו אגבאריה.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצעה כי זולה.

חיים כץ: גם ההצעה הזאת עברה בוועדה כהכנה לקריאה ראשונה והיא תידון במליאה שם אני מקווה שתאושר.

חיים כץ: אני מקווה ששר האוצר יסיר את התנגדותו.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצעה השלישית, הצעת חוק תיקון פקודת מסי עירייה ומסי ממשלה (פטור מארנונה למסגרת לשיקום, הכשרה או תעסוקה של אנשים עם מוגבלות).

חיים כץ: אנחנו מדברים על מרכזי שיקום ליום כאשר העלות הכללית על כל המשק הישראלי היא 708 אלף שקלים.

חיים כץ: משרד האוצר, מה יש לך לומר רק על הקטע הזה?

סימן טוב: הממשלה מתנגדת להצעת החוק הזאת.

סימן טוב: כמו שאמרתי קודם, מדובר כאן ברצף של הצעות חוק שכל אחת מהן פוגעת בארנונה, כל אחת בנפרד אבל ביחד יש לנו כאן פגיעה מאוד משמעותית בשלטון המקומי.

סימן טוב: הממשלה מתנגדת להצעה.

חיים כץ: גם משרד המשפטים רוצה לומר משהו?

הראל גולדברג: לא.

אילן גילאון: אני מרגיש אי נוחות מסוימת.

אילן גילאון: יש כאן תמיד מישהו שהוא בן ערובה.

אילן גילאון: הפעם, במקרה הזה, הרשויות המקומיות הן בני ערובה, אבל מה עדיף לכם, שנכי הנפש יהיו בני ערובה, שהנכים במקומות יהיו בני ערובה?

אילן גילאון: בסופו של דבר מדובר במערכת חוק כלים שלובים.

אילן גילאון: אתה חושב שאנחנו לא מבינים שכל העלויות האלה הן אותו הדבר?

אילן גילאון: ודאי שמבינים.

אילן גילאון: לכן, מרים, בואי נסיים באופן טוב.

מרים פיירברג: אני רוצה לשאול שאלה.

אילן גילאון: בסופו של דבר אנחנו מתקנים דברים שלא היו צריכים להיות מקולקלים מלכתחילה.

אילן גילאון: תסתכלו במה אנחנו עוסקים כאן.

אילן גילאון: כל אחד עוסק בעוד 230 שקלים בנפרד לכל כיתה בנפרד ואם זה כך, לאן נגיע?

אילן גילאון: החקיקה נובעת מחוסר אחריות ממשלתית לאורך שנים.

אילן גילאון: אם המקומות האלה שקמו בגלל אוזלת ידה של הממשלה צריכים גם לשלם ארנונה, אז לאן הגענו?

חיים כץ: אוזלת ידן של הממשלות לדורותיהן.

אילן גילאון: כן.

אילן גילאון: אין לי ויכוח עם מרים פיירברג.

אילן גילאון: אני חושב שאנחנו מטילים על הרשויות המקומיות דברים שהן היו בשמחה מוכנות לשלם את השיפוי לממשלה ושהממשלה תיקח על עצמה את האחריות.

אילן גילאון: אני יודע את זה, אבל אני מעדיף לשים אותך במצב של בן ערובה מאשר לשים את סיגל.

מרים פיירברג: זה קל יותר.

אילן גילאון: זה צודק יותר.

אילן גילאון: זה צודק יותר כי אתם צריכים לעשות את המלחמה, אתם, הרשויות המקומיות, בממשלות שלכם.

קריאה: אם אתם לא מצליחים, איך אנחנו נצליח?

קריאה: ביחד.

חיים כץ: מרים, את רצית לומר משהו.

מרים פיירברג: כן.

מרים פיירברג: קודם כל, להחזיק אותי בת ערובה, לא יהיה כל כך קל.

חיים כץ: אתה יודע מה פירוש השם שלה?

חיים כץ: פיירברג זה הר של אש.

חיים כץ: אתה תחזיק אותה, תישרף.

מרים פיירברג: אני רוצה לשאול שאלה.

מרים פיירברג: אני לא מבינה מה זאת אומרת מסגרת יומית המספקת שיקום, הכשרה או לתעסוקה.

מרים פיירברג: היום בתוך קופות החולים יש פעילויות יומיות שנותנות שיקום.

חיים כץ: מפעלים מוגדרים.

חיים כץ: מצורפת רשימה.

יהודית וסרמן: רק על פי הפניה של משרד הרווחה.

יהודית וסרמן: משרד הרווחה מפנה אנשים לצורך תעסוקה.

מרים פיירברג: אם במסגרת היומית הזאת יש עשרים אחוזים נכים ושמונים אחוזים אחרים, אני חושבת שצריך להגדיר מה זאת אומרת מסגרת יומית שנותנת שירות הכשרה.

מרים פיירברג: אם זה איזשהו מקום שמכשיר ורק עשרה אחוזים נכים, גם הוא יקבל פטור?

מרים פיירברג: אנחנו חייבים לדבר בצורה הרבה יותר ממוקדת וספציפית.

מרים פיירברג: אנחנו צריכים לדבר על מסגרת שיקום שמעסיקה רק נכים או מסגרת הכשרה מקצועית שמעסיקה רק נכים.

חיים כץ: במקרה הזה, זה רק 700 אלף שקלים.

חיים כץ: אם היה כמו שאת אומרת, זה היה שבעים מיליון.

מרים פיירברג: לאט לאט לא יזכרו את ה-700 אלא יזכרו את הצעת החוק והצעת החוק צריכה להיות כזאת שתהיה מנוסחת כך שלא ניתן יהיה לפרש אותה בצורה עקומה.

חיים כץ: לפנים משורת הדין היועצת המשפטית שלך יכולה להיות שותפה לניסוח כי הכוונה שלנו מוגדרת.

מרים פיירברג: תודה רבה.

מרים פיירברג: אני אבקש מהיועצת המשפטית שלי להירתם לעניין.

יהודית וסרמן: כדי לתת מענה להסתייגות ששמענו כאן, אנחנו נוסיף משהו שמופיע בצורה קצת שונה בהצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת דב חנין.

יהודית וסרמן: אנחנו נוסיף שלפחות 85 אחוזים מהאנשים שמצויים בו, הופנו על ידי משרד הרווחה.

יהודית וסרמן: כלומר, אנחנו מדברים על נכים עם מוגבלות.

יהודית וסרמן: לא הכוונה למקומות הכשרה.

מרים פיירברג: 85 אחוזים מהנכים, בסדר.

הראל גולדברג: מכיוון שהתיקונים כאן והצעות החוק עצמן לא נדונו בוועדת שרים, אנחנו מבקשים למען הפרוטוקול שלקראת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נעבור על הנוסחים.

חיים כץ: אין שום בעיה.

דוד בן נון: אני מנכ"ל הקרן למפעלי שיקום.

דוד בן נון: אני מאוד חדש בתחום, שבוע לעומת ארבעים שנים.

דוד בן נון: אני רוצה להוסיף להפניות גם הפניות של ביטוח לאומי ולא רק של משרד הרווחה.

יהודית וסרמן: לא.

יהודית וסרמן: מדובר על אנשים שמקבלים קצבאות מהביטוח הלאומי אבל הפניה להכשרה מקבלים ממשרד הרווחה.

גיל אגמון: מרבית האנשים מופנים על ידי אגף השיקום בביטוח לאומי ולאו דווקא על ידי משרד הרווחה.

עידית גרינבאום גודס: נוסיף.

עידית גרינבאום גודס: אבל שם מדובר באנשים עם מוגבלות.

חיים כץ: כשאת בדקת את ה-700, זה כלול?

עידית גרינבאום גודס: כלול.

יהודית וסרמן: אנחנו נאמר 85 אחוזים מהאנשים הופנו או על ידי משרד הרווחה או על ידי הביטוח הלאומי והם זכאים לקצבת נכות.

חיים כץ: ו/או.

מרים פיירברג: קצבת הנכות יכולה להיות שלושים אחוזים, עשרים אחוזים או עשרה אחוזים.

חיים כץ: לא, אז הם לא מפנים אותם.

שלומי אלישר: אני מנהל אגף השיקום במשרד הרווחה.

שלומי אלישר: יש עוד שני מרכזי שיקום שלא נלקחים כאן בחשבון – האחד, מרכז שיקום רקנטי בתל אביב לנפגעי ראש פוסט טראומתיים שמשרד הרווחה לא עובד אתו וצריך לקחת את זה בחשבון ולא לשים את זה באופן בלעדי למשרד הרווחה, והשני מרכז שיקום שנמצא בבית חולים לוינשטיין ברעננה שמשרד הרווחה לא עובד אתו.

זאב בילסקי: אתה רוצה לגרום לראש עיריית רעננה לקבל התקף לב?

זאב בילסקי: זה בית חולים שיש לו מחלקה לשיקום.

זאב בילסקי: אנחנו לא מתכוונים לפטור את כל בתי החולים.

שלומי אלישר: אלה מרכזים לשיקום מקצועי תעסוקתי.

חיים כץ: אתה הקשבת למה שאמרנו?

חיים כץ: או שמפנה הביטוח הלאומי או מפנה משרד הרווחה.

חיים כץ: יכול להיות שהם סופר מרכזי שיקום, אבל לא באלה מדובר.

חיים כץ: אנחנו נקריא את הצעת החוק.

מרים פיירברג: עוד מילה.

מרים פיירברג: מאוד חשוב מה שאמרת עכשיו.

מרים פיירברג: אמרתי קודם שזה לא מתכוון למרכזי שיקום של קופות חולים ושל בתי חולים.

מרים פיירברג: הם לא כלולים.

חיים כץ: הם לא כלולים בחוק.

עמית קנובלר: הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין) (פטור מארנונה למסגרת לשיקום הכשרה או תעסוקה של אנשים עם מוגבלות), התשע"ב-2011 1.

עמית קנובלר: תיקון סעיף 5ג בפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938 (להלן – הפקודה), בסעיף 5ג(ה), אחרי פסקה 8 יבוא: "(9) מסגרת יומית המספקת שיקום, הכשרה או תעסוקה לאנשים עם מוגבלות, שלפחות 85 אחוזים מהאנשים שמצויים בה הופנו על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים או המוסד לביטוח לאומי ומקבלים קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי, לרבות מרכז יום, מרכז שיקום, מועדון תעסוקתי ומרכז הכשרה.

עמית קנובלר: לעניין פסקה זו, "אדם עם מוגבלות" – כהגדרתו סעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, שמלאו לו 18 שנים".

נועה בן אריה: איפה הוכנס התיקון של ה-85 אחוזים?

יהודית וסרמן: הוא הקריא אותו.

יהודית וסרמן: לפחות 85 אחוזים מהאנשים שנמצאים בו הופנו.

יהודית וסרמן: בפירוט המרכזים נכנס גם מרכז שיקום שמשום מה נשמט מהנוסח.

חיים כץ: קיבלנו בברכה את הופעתה של ראש עיריית נתניה מרים פיירברג שידועה ברגישותה החברתית.

חיים כץ: לא הופתעתי מהנכונות שלה לעזור לאוכלוסיות הכי חלשות.

חיים כץ: אנחנו מודים לך על התמיכה, בשם כל המחוקקים.

מרים פיירברג: תודה על כך שגם הקשבת לנו והורדת את אותם חלקים שחשבנו שהם לא צודקים.

חיים כץ: אנחנו נעבור עכשיו להצבעה על הצעת החוק שהקראנו.

חיים כץ: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה כל חברי הכנסת, ארבעה במספר – זאב בילסקי מחליף את רחל אדטו ודב חנין מחליף את עפו אגבאריה – הציע בעד הצעת החוק הזאת.

חיים כץ: האוצר לא אמר שהיא תקציבית בנפרד אלא במכלול כי גם הוא מבין ש-808 אלף שקלים, אם נפרוס את הסכום על 253 עיריות בממוצע, זה 300 שקלים לחודש.

חיים כץ: גם האוצר כנראה החליט שההצעה הזאת היא לא תקציבית.

חיים כץ: אנחנו מודים לחברי הוועדה שהשתתפו בדיון והצביעו.

מרים פיירברג: אני רוצה לומר מילה לנציג האוצר.

מרים פיירברג: אני חושבת שנציג האוצר ראוי לשבח על ההגנה שלו על השלטון המקומי.

מרים פיירברג: הם היו יכולים להיות מאוד נחמדים ולומר שלא איכפת להם והשלטון המקומי יישא בעלויות אבל במקרה הזה הוא מגונן על השלטון המקומי.

מרים פיירברג: אנחנו רוצים לומר לו תודה על כך.

מרים פיירברג: אני גם רוצה להעביר לשר האוצר שאתה היית קשוב לטענות שאני העליתי בפניך ובשונה מאחרים שנאחזים בקרנות המזבח, אתה קיבלת את אותם חלקים שחשבנו שהם לא נכונים, אימצת את החלקים בהם אנחנו תומכים, וכל מה שנותר לי זה להודות לך, לחברי הוועדה ולאוצר שמגן עלינו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: באווירה אופטימית זאת, הישיבה נעולה.