ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 223, 2012-01-02 10:30

דני דנון: בוקר טוב לכולם.

דני דנון: אני מתנצל על העיכוב, אנחנו רצינו להמתין לכמה חברים שנמצאים בכניסה, אבל מכיוון שכבר השעון מתקתק אנחנו נתחיל והם יצטרפו אלינו בעוד מספר דקות.

דני דנון: אני שמח לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת עלייה, קליטה ותפוצות, עם נציגים של סגני ראשי רשויות מהשלטון המקומי, בהשתתפות השרה לקליטת העלייה, השרה סופה לנדבר.

דני דנון: בפתח דברי אני אומר שאני חושב, אני לא בטוח, שהוועדה ביקרה בכל הרשויות שנמצאות פה, ואם לא אנחנו נשמח לקבל עדכון ולפנות אלי ואל דנה ואנחנו נשמח להגיע לאותן רשויות שבהן לא ביקרנו, אבל אנחנו סיכמנו.

דני דנון: לב, שלוש פעמים היינו באשקלון.

לב ברדני: תגיע ארבע.

דני דנון: אז אנחנו באמת לא אוהבים לסכם שנה אזרחית, אבל אנחנו כן ראינו, כשעשינו סיבוב ופגשנו את רובכם ברשויות שאתם פעילים בהן, ודיברנו על האתגרים, על הבעייתיות, ואנחנו חושבים שהקשר עם השטח הוא חשוב ביותר.

דני דנון: ולכן, בהתייעצות עם מר אורי בוסקילה, שהוא מגיע לפה עוד מספר דקות, אנחנו החלטנו לקיים את הישיבה הזאת, כי אנחנו מרגישים ויודעים כי הכוח של הסגנים והפעילות שלהם בנושא קליטת עלייה, משמעותי ביותר, גם אם לא כולכם מחזיקים בתיק קליטת עלייה.

דני דנון: אני מסתכל פה בחדר, רובכם כן.

דני דנון: אבל גם יש פה חברים שהם סגנים שלא מחזיקים בתיק עצמו, אבל מעצם היותכם בעלי השפעה ומעורבות ברשות המקומית, אתם מתעסקים עם הנושא ועם הבעיות ועם הצרכים של האוכלוסייה, ולכן אנחנו ראינו חשיבות גדולה מאד לזמן אתכם.

דני דנון: ואני חייב לומר שמהסיורים האלה אני כל הזמן למד, וחלק מהדברים אנחנו מצליחים לשנות.

דני דנון: נושא אחד, גברתי השרה, שאנחנו עוד לא הצלחנו לשנות ואני אבקש את תמיכתך, זה הנושא של הגדלת ערים קולטות עלייה, נושא שהוא אנכרוניסטי, שהיום האוצר מגדיר ערים כמו, בלי לפגוע באף אחד מהרשויות, אבל כמו יהוד ורמת השרון כערים קולטות עלייה, אבל כשמסתכלים על האחוזים רואים ערים אחרות שנמצאות ובאמת קולטות עלייה, שלא זוכות להטבות כערים קולטות עלייה.

דני דנון: אז אני יודע שיש לזה עניין תקציבי, אבל זה דבר שאנחנו רוצים לקדם כשינוי חקיקה ולעשות צדק.

דני דנון: זה בפועל נותן הטבות כלכליות ואנחנו בהחלט רוצים לבוא ולומר לסגנים שאנחנו מאד מאד מעורבים, רוצים את השינוי הזה.

דני דנון: לפני מספר ימים הייתי אצל אלי דלל בנתניה, וגם שם פונים אלי עולים חדשים מחבר העמים, מאתיופיה ומגיעים אליכם, לדלתות שלכם, ואני רואה את התפקיד שלנו, כוועדת עלייה וקליטה, נותנים מענה, נותנים שיניים.

דני דנון: זה קורה לאט, אבל בשיתוף עם המשרד אנחנו מצליחים לעשות את זה.

דני דנון: נמצא איתנו גם מר רני טריינין, סגן יושב ראש הסוכנות היהודית, שאנחנו גם מברכים אותו ואנחנו בהחלט רוצים לראות איך אנחנו נותנים כוח יותר רב לסגנים.

דני דנון: מר בוסקילה, אני משכתי זמן.

דני דנון: היום בלילה יש פה פיליבסטר בכנסת, בנושא חוק גרוניס, אז אני ככה מתאמן על הצד השני.

דני דנון: אני מברך את ידידי מר בוסקילה שהצטרף אלינו.

דני דנון: אני אמרתי בכנס של הסגנים באילת, שאת חלקכם פגשתי שם, שתמיד שואלים את חלוקת הסמכויות בין ראש רשות לסגן ראש רשות, וזה אולי גם נכון, רני, לסוכנות, אני לא יודע, שאתה היית ראש ראשות הרבה שנים, ושיש פה גם ראשי רשויות, ראיתי את מארק ואחרים.

דני דנון: אז כשמגיע הסגן שהוא נבחר פעם ראשונה לראש הרשות עם הרבה מאד התלהבות ואנרגיה ואומר – בוא נחלק סמכויות, בוא נראה מה אני עושה ומה אתה עושה.

דני דנון: אני רוצה לעזור, לסייע לתושבים שבחרו בי.

דני דנון: אז ראש הרשות אומר לו – זה מאד קל.

דני דנון: כל מכתב שמתחיל 'אני שמח להודיע לך', אני חותם עליו.

דני דנון: כל מכתב שמתחיל 'אני מצטער להודיע לך' – אתה תחתום עליו.

דני דנון: אבל לבדיחה הזאת יש מידה רבה של אמת, כי סגנים בהרבה מאד רשויות עושים המון פעילות והמון עבודה שחורה ופותרים המון בעיות של אנשים, ולא תמיד זוכים לכותרות.

דני דנון: אבל כמי שגדל במערכת הפוליטית אני מכיר את החשיבות ואת הכוח הרב של הסגנים, ואנחנו רוצים לראות איך אנחנו רותמים את הכוח הזה לטובת העולים החדשים.

דני דנון: ואני מאד שמח שאנחנו מתכנסים כאן בכנסת בישיבה מיוחדת.

דני דנון: אני אבקש ממר בוסקילה לשמוע ואחרי זה כמובן כולנו נשמע את השרה, וגם חשוב לשמוע אתכם, דברים ספציפיים שאתם רוצים שאנחנו ככנסת, לאו דווקא כוועדה, כי גם אני וגם השרה וגם ליה בקואליציה, וגם מרינה כחברה מאד פעילה בוועדה, אין שמאל וימין בנושא הזה, אין אופוזיציה וקואליציה, כולנו נשמח לקדם דברים שתרצו לעלות בפנינו.

דני דנון: בבקשה, מר בוסקילה.

אורי בוסקילה: ראשית בוקר טוב, אני מתנצל מראש על העיכוב.

אורי בוסקילה: אני רוצה ראשית לברך את יושב ראש הוועדה, את ידידי מר דנון, דני, שבאמת לאחר הפגישה שלי איתו, עם מספר מחברי ההנהלה שלנו של פורום הסגנים, הוא נענה מיד, באופן מיידי לזמן דיון כזה שפורום הסגנים יהיה חלק בלתי נפרד ממנו, ולכן אני בראש דברי מביע על זה תודה והכרת טובה שלנו, של פורום הסגנים, בנושא הזה.

אורי בוסקילה: אני אולי אפתח ואומר שפורום הסגנים, למי שעדיין יש לו את החסר הזה והוא עדיין לא מכיר ולא יודע מה זה בדיוק פורום הסגנים, אז פורום הסגנים שלנו מונה למעלה מ-400 סגנים, ממלאי מקום, כמובן גם סגניות, ממלאות מקום, אין אצלנו הדרה, יש אצלנו רק העצמה בנושא הזה.

דני דנון: אפרופו הדרה, הצטרפה מנכ"לית הפורום.

אורי בוסקילה: כן, אז אין סיכוי שאצלנו יש הדרה.

סופה לנדבר: מתוך 400 – כמה מחזיקי תיק קליטה?

אורי בוסקילה: יש לנו, ממה שרשום וממה שקיבלתי עדכון מחן, יש לנו למעלה מ-35 סגנים שהם מחזיקים בתיק הקליטה בפועל, זאת אומרת שיש להם גם את התקציב, גם האצלת הסמכות של ראש הרשות.

אורי בוסקילה: הפורום שלנו מאגד בתוכו פסיפס של כל הסקטורים בכנסת.

אורי בוסקילה: זה כולל את כל המגזרים, ממש 120 חברי כנסת, לנו יש מארג שלם של סגנים ונכנסה גם עכשיו איתנו, יש לנו פה מספר סגנים שהם מכל הארץ, הם מהווים סוג של מדגם של סגנים שמחזיקי תיקי קליטה.

אורי בוסקילה: גם סגנים בעבר, גם סגנים בהווה, שגם הגיעו לכאן.

אורי בוסקילה: הם מחזיקי תיקי קליטה כי לא כל סגן, יש גם חברי מועצה שמחזיקים תיקי קליטה.

אורי בוסקילה: זאת אומרת הם לא סגנים בפועל, והם מחזיקים תיקי קליטה.

אורי בוסקילה: מארק, אני לא צריך להציג את מארק שהוא יושב ראש הוועדה במרכז השלטון המקומי, שאנחנו כמובן עושים שיתוף פעולה מלא עם המרכז לשלטון מקומי, עם שלמה בוחבוט ידידי.

אורי בוסקילה: יש בינינו חיבור ומתאם וקורלציה מושלמת בתחומים האלה.

אורי בוסקילה: אבל אני חושב שהסגנים, ועל כך יעידו כולם, מבינים שמי שעומד בפרונט היום בכל תחום ובפרט גם בנושא העלייה זה הסגן.

אורי בוסקילה: כי כשיש בעיה לעולה חדש, בין אם זה מחבר העמים, בין אם זה מאתיופיה, בין אם זה מהקהילה הפרנקופונית – הם פונים אל הסגן, הם מגיעים אל הסגן, הם מגיעים אל חבר המועצה, הוא הכתובת.

אורי בוסקילה: ואם אנחנו מדברים על בעיות שקיימות, ואני מניח שהיום חברים שלי שנמצאים פה גם מהדרום, גם מהצפון, גם מהמרכז, נמצאים פה ממש מכל הארץ, הם יאמרו, כל אחד גם יאמר גם את האינסרטים, כל אחד יאמר באמת מספר, כמובן כפי מה שאתה תוכל לאפשר לנו.

אורי בוסקילה: אבל המטרה שלנו דני וגברתי השרה, המטרה שלנו לייצר סוג של איזו אמירה.

אורי בוסקילה: אין לנו עניין לבוא ולהטיח ביקורת, זה לא מעניין את אף אחד.

אורי בוסקילה: אנחנו רוצים לעשות סוג של העצמה, סוג של אינטראקציה, לראות איך אנחנו יכולים לעשות מהלך שמייצר חיבור, שיתוף פעולה והנגשה של המשרד, ואני אומר את זה לא בגלל שאת יושבת כאן.

אורי בוסקילה: אני חושב שבשנים האחרונות ובפרט בתקופה שאת נכנסת והייתי גם בפגישה עם המנכ"ל שלך, עם דימטרי, איש שמגיע מהשטח המוניציפאלי, מהשדה המוניציפאלי, אדם שמכיר את התחום, אדם שחי את התחום ואני חושב שבתקופה הזאת באמת נעשים דברים בצורה קצת יותר רצינית ויותר מעשית, אבל אני חושב שמהמטרה המרכזית פה ---

סופה לנדבר: המילה הזאת קצת מפריעה לי.

סופה לנדבר: אני חושבת שנעשה הרבה יותר ממה שנעשה בכמה קדנציות במשרד הקליטה.

דני דנון: תיכף ניתן לגברתי השרה להתייחס.

אורי בוסקילה: אני חושב שתמיד זה ---

סופה לנדבר: אתה לא בציונים.

אורי בוסקילה: לא, לא.

אורי בוסקילה: אנחנו רוצים להביע באמת שיקוף של השטח.

אורי בוסקילה: אין ספק, אני אומר את זה בצורה ברורה, גברתי השרה, אין ספק שבשלוש השנים האחרונות יש כתובת הרבה יותר ברורה, זה הכי חשוב.

אורי בוסקילה: יש כתובת, יש שיח, מדברים עם אנשים, הדברים מגיעים לידי הבשלה, מה שבעבר היה קצת יותר מסובך, קצת יותר מורכב.

אורי בוסקילה: אתם מנגישים את המשרד שלכם.

אורי בוסקילה: אין לי ספק אבל, ואני משוכנע שגם נמצאים פה נציגים שונים גם ממשרדים שונים, כי יש פה אינטראקציה בין מספר משרדים שיש בעיות מסוימות גם בנושא של חינוך, ואני משוכנע שנמצאים פה ממשרד החינוך.

אורי בוסקילה: יש פה המון המון גופים שמייצרים את הדבר שנקרא קליטת עלייה ואני חושב שאם נשתמש במושג של מכבי תל אביב – שחקן פיווט זה משרד הקליטה, שהוא זה שמרכז, שהוא אמור לשכלל את כל הנושאים האלה ולהביא אותם לידי ביטוי.

אורי בוסקילה: אני מדבר בצורה מאד כללית, כמובן אחרי זה נאפשר דיון גם לחברים שלי מפורום הסגנים, שהם יביעו את העמדה שלהם, את האמירות שלהם.

אורי בוסקילה: אני רוצה אבל גם משפט אחד לסיכום, כי אני מאד מקווה ואני משוכנע דני, שאתה תדע לייצר גם מה שנקרא Bottom line - שורה תחתונה, עם מה אנחנו יוצאים מכאן, מעבר לשיח הגדול הזה.

אורי בוסקילה: אני חושב שהדבר החשוב ביותר שנוכל לייצר מכאן, זה לתת מענים הרבה יותר רחבים להרבה הרבה בעיות שקיימות בכל המגזרים, ובפרט, אני אומר את זה, ובפרט, ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה, ובפרט גם בעלייה האחרונה, המבורכת שהגיעה מהפלשמורה, יוצאי אתיופיה, עם כל מה שקשור במוקדי קליטה בכל התחומים האלה.

דני דנון: תודה רבה מר בוסקילה.

דני דנון: גברתי השרה, אני רוצה ---

סופה לנדבר: לא, לא, אני בהבדל מכל הישיבות שניהלנו כאן אדוני יושב הראש, אני רוצה לשמוע בפורום המכובד הזה, קודם אני רוצה לברך אותך ולהגיד שבגלל שהמשרד לקליטת עלייה מהרגע שנכנסתי אל המשרד, יש לנו קשר ישיר עם מחזיקי תיק קליטה, אם זה עם סגנים או אם זה עם חברי מועצת העיר.

סופה לנדבר: יש לנו קשר ישיר עם כנסת ישראל ועם ארגוני עולים, ואני כאן, וב-9 בחודש יש לנו פורום שאני חושבת שהפורום הזה לא היה קיים.

סופה לנדבר: רק בזמן שנכנסתי למשרד אני אמרתי - הדלת פתוחה, זה לא רק במילים, ובגלל זה אנחנו עושים ימי עיון וב-9 בחודש, אנחנו גם מזמינים אותך, אם תרצה בבקשה.

סופה לנדבר: יום עיון למחזיקי תיק קליטה.

סופה לנדבר: מארק יודע, הדלת שלי פתוחה לא במילים, אלא בקשר קונסטרוקטיבי ביותר ואני ראיתי כאן את הנקודות.

סופה לנדבר: חבל שלא נפגשנו איתך, יכול להיות שאתה לא מחזיק תיק קליטה, אבל אני כן אחדש כאן דברים.

סופה לנדבר: אני רוצה קודם לשמוע את מחזיקי תיק קליטה, עם איזה בעיות הגיעו, אם הגיעו, ובאיזה בעיות פנו אלינו ולא פתרנו אותן, בגלל שיש לנו במה, במילה עדינה מאד – להשוויץ, בגלל שהמשרד עשה שינוי ואני רוצה להדגיש - אני לא שרה של יוצאי מדינות חמ"ע, אני שרה של כולם, גם של-,

אורי בוסקילה: ממה?

סופה לנדבר: לא, היה שם איזה טקסט שכך הבנתי, יכול להיות ---

אורי בוסקילה: ממש לא.

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: אז אני אומרת לך, זה שיש עלייה של פלשמורה גם עשיתי משהו למען הדבר הזה.

סופה לנדבר: אני הייתי באתיופיה, אני גרמתי לזה שראש הממשלה קיבל החלטה והחלטה אמיצה, ואני גם היום פועלת עם חברים בממשלה להגדיל את המספר של יוצאי פלשמורה שמגיעים לכאן.

סופה לנדבר: אמנם במסמך שחתום על ידי הממשלה ובאישור של הממשלה, המספר השנה יותר קטן ממה שהיה שנה שעברה.

סופה לנדבר: בסוף שנה אנחנו העלינו ב-300 יוצאי פלשמורה יותר ממה שהתחייבנו, אבל פה לא דבר להתחייב, פה דבר לקלוט אותם בצורה כזאת שהמחנה ייסגר והם ירגישו שלמי שהמדינה לא ידעה להגיד לא, ולא כן, הם זכאי כניסה למדינת ישראל ויגיעו לכאן.

סופה לנדבר: ובגלל זה תרשה לי לשמוע.

דני דנון: בהחלט.

סופה לנדבר: ואחר כך אני אתייחס.

דני דנון: אני רק רוצה למקד את הדיון.

דני דנון: אנחנו קודם כל מעריכים את העבודה של המשרד ומוקירים.

דני דנון: גם של הסוכנות ושל כל המשרדים שנמצאים פה.

דני דנון: אנחנו כן רוצים לשמוע, כמו שהשרה הציגה, מהנציגים, גם מחזיקי תיק קליטה וגם שלא, איזה כלים אתם רוצים מאיתנו – גם מהכנסת, גם מהממשלה, להעצים אתכם, או לתת לכם יכולות, הן מבחינה חקיקתית, הן מבחינות אחרות, לסייע יותר לקליטת עלייה.

דני דנון: אם יש דברים שאתם רוצים להעלות, אז בבקשה.

מקסים אוקנין: בוקר טוב לכולם.

דנה גורדון: אם תוכלו כולכם להזדהות לפרוטוקול בבקשה.

מקסים אוקנין: אוקי, מקסים אוקנין, סגן וממלא מקום ראש עיריית ערד ואני לראשונה וממרומי גילי המופלג, לראשונה אני נמצא באחת הוועדות החשובות ואין לי שום טענה ומענה.

מקסים אוקנין: ערד היא דוגמא, אות ומופת לקליטת עלייה מכמה היבטים.

מקסים אוקנין: ראש הרשות שלנו היא עולה חדשה שנבחרה לפני שנתיים בבחירות מאד מיוחדות ועם הצלחה מאד מאד גדולה, ואין כמו ראש רשות שהיא עולה חדשה בעצמה, שמטמיעה את כל יישום, או את כל חזון הציונות בלהביא את הקליטה הלכה למעשה.

מקסים אוקנין: בשנתיים האחרונות קיבלנו מענה, אני חושב, אני לא מחזיק תיק קליטה אבל אני ממלא מקום ראש העיר.

מקסים אוקנין: ראש העיר היא מחזיקת תיק הקליטה.

מקסים אוקנין: אנחנו בשנתיים האחרונות קיבלנו מענה לאורך ולרוחב בכל מה שקשור לקליטת עולים.

מקסים אוקנין: ערד היא עיר קולטת עלייה בכל המובנים.

מקסים אוקנין: למעלה מ-45% עולים חדשים.

מקסים אוקנין: לפני כשני עשורים ערד הכפילה את מספר התושבים ---

דני דנון: מה המספרים?

מקסים אוקנין: אנחנו מדברים על 28,000 תושבים, 45% מתוכם הם עולים חדשים.

דני דנון: כמה מסתננים יש היום בערד?

מקסים אוקנין: זה לא עולים.

דני דנון: אני יודע.

דני דנון: אני חייב לומר, רק בחודש האחרון, השרה וכל מי שפועל לקליטת עלייה, הגיעו כמעט כפול מסתננים מעולים למדינת ישראל, וחלקם הגדול הגיע אליכם.

מקסים אוקנין: כבוד יושב הראש, לשמחתנו כמעט הפסיקו להגיע אלינו.

מקסים אוקנין: אנחנו הצלחנו למגר את התופעה המאד מאד קשה הזו.

מקסים אוקנין: אנחנו הקמנו בראשות ראש העיר, לפני כשני וחצי מטה מאבק בעניין והצלחנו גם עם עזרה של המשרד לביטחון הפנים ויחידת עוז, כדי שלא המסתננים, הם ממש לא מסתננים, הם לא פליטים, הם מסתננים.

מקסים אוקנין: הם משפרי איכות חיים.

מקסים אוקנין: הייתה לנו בעיה מאד מאד קשה ולשמחתנו, הבעיה לא התפוגגה, אבל היא לא משהו שאנחנו יכולים להתעלם ממנה, אבל אנחנו יכולים לחיות איתה בשלום ואנחנו עדיין מבקשים חזור ממשלת ישראל לקבל החלטה בעניין.

מקסים אוקנין: נכון שיש התקדמות של הגדר, אבל כבוד יושב הראש, אני לא רוצה לסטות מן העניין.

מקסים אוקנין: הבעיה קיימת, היא לא כמו שהיא מצטיירת.

מקסים אוקנין: הם רואים את המקום הטוב יותר באשדוד, תל אביב, מרכזי החיים שלהם בעיקר.

מקסים אוקנין: אני רוצה להמשיך בעניין של הקליטה.

מקסים אוקנין: שוב, ערד לפני כשני עשורים הכפילה את מספר התושבים תוך מספר שנים מאד קטן.

מקסים אוקנין: תוך שלוש שנים הגיעו 10,000 עולים.

מקסים אוקנין: ערד הייתה 10,000 תושבים וערד הכפילה את המספר.

מקסים אוקנין: העיר ידעה לקלוט אותם במשפחות, כמשפחה קולטת משפחה.

מקסים אוקנין: ההעמסה שהייתה על מערכת החינוך, מערכת הרווחה, העיר יכלה לעניין הזה, קיבלנו סיוע מאד גדול ובשנתיים האחרונות אנחנו באמת מקבלים סיוע בכל מה שקשור לחיי תרבות, לחיי חברה.

מקסים אוקנין: יש לנו אמנים ברמה בין לאומית, יש לנו ספורטאים ברמה בין לאומית ובאמת ערד, סליחה על היוהרה, אבל היא אות ומופת לכל מה שקשור לקליטה, למרות, וזה בשולי הדברים, יש לנו באמת בעיה בגיל השלישי.

מקסים אוקנין: ערד עיר מאד מבוגרת.

מקסים אוקנין: העולים שהגיעו לפני כעשור או שני עשורים היום מגיעים לגיל גבורות, גיל 70, 80 והצורך בדיור עם טיפול סיעודי הוא משהו שאנחנו נתקלים בו, וערד היא למעלה מ-17% מעל גיל 65.

מקסים אוקנין: זה מספרים מאד קשים.

מקסים אוקנין: זה די נטל על מחלקת הרווחה ושם אנחנו רואים שאנחנו צריכים צורך באיזה שהוא סיוע לגיל המאד מאד מבוגר, סוג של דיור שאין לנו.

מקסים אוקנין: עומדים בתור, כבוד השרה יודעת, היא מכירה את שני מרכזי הדיור, עומדים בתור כדי להגיע לשם.

מקסים אוקנין: אנחנו נצטרך כנראה בשנה הקרובה איזה שהוא סיוע לגיל המאד מאד מבוגר, שלפחות יסיימו את חייהם בכבוד, וזה מה שאנחנו רוצים.

מקסים אוקנין: ואני שוב רוצה קודם כל להודות ליושב הראש וליושב ראש הפורום שהעלה את הנושא הזה.

מקסים אוקנין: זה נושא חשוב מאין כמותו ואנחנו שמחים שהחברים פה מעלים את זה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: רומן, בבקשה.

רומן פרס: כן, שלום אדוני יושב הראש, כבוד השרה, חברי כנסת.

רומן פרס: קודם כל אני סגן ראש עיריית יקנעם.

רומן פרס: זה לא סוד שיקנ

רומן פרס: עם התפתחה והפכה ממה שהיא הייתה לפני מ-20 שנים למה שהיא היום, הרבה בזכות אותה עלייה שהגיעה לשם והיא עיר מוצלחת לכל דבר.

רומן פרס: ואני עכשיו, כשדיברת אדוני יושב הראש, וגם כשדיברה השרה, אני חשבתי בעצם אנשים שיושבים כאן, אנשי המשרד, ב-20 השנים האחרונות הם עשו דברים, כלומר לא ב-20 שנה, לפני 20 שנה, לפני 15 שנה, עשו דברים, דבר לא ייאמן.

רומן פרס: הצליחו לקלוט כאן במדינה יותר ממיליון וחצי עולים.

רומן פרס: תראו לי עוד איזה מדינה בכלל הייתה מסוגלת לקלוט כמות כזו של עולים במדינה בסדר גודל של מדינת ישראל; ובהתחשב במצב שבמדינת ישראל, רק לפני שלוש או ארבע שנים, נדמה לי רק במכללת רופין פתחו איזו שהיא פקולטה שמכשירה אנשי קליטה.

רומן פרס: כלומר, כל אחד הבין בקליטה וכל אחד התעסק בקליטה וכל אחד שהייתה איזו אבטלה סמויה ברשות מקומית, אז הוא הלך להתעסק בקליטה.

רומן פרס: ואני אומר, יושבים פה באמת, אני זוכר, אנחנו עובדים כבר שנים, אריה חביב, ישראל ואנשים אחרים.

רומן פרס: בעצם במה שמשרד הקליטה עוסק היום, בהרבה מובנים הייתי קורא לזה תיקון עיוותים של הרבה שנים עברו.

רומן פרס: קליטה, עולים נקלטו.

רומן פרס: רובם נקלטו באופן יוצא מן הכלל, אבל יש עוד הרבה מה לעשות.

רומן פרס: יש עוד הרבה משפחות שעדיין צריכים לטפל בהן.

רומן פרס: ויש עלייה מאתיופיה שעדיין צריכים לטפל בהם, ויש עדיין עלייה מכל מיני ארצות מצוקה ומחבר העמים שעדיין צריכים לטפל בהם.

רומן פרס: וכאן אני אומר, משרד הקליטה היום ממלא תפקיד מאד מאד חשוב.

רומן פרס: נכון שיש משרד החינוך ונכון שיש משרד הרווחה, אבל היכולת שלהם כל כך כל כך היום, בהתחשב בכל הקיצוצים התקציביים שהיו לאורך 5-6 שנים האחרונות, היכולות שלהם די הצטמצמו.

רומן פרס: והיום גם שני פייר, עם נושא החינוך שלה ואני לא רואה פה את שרה כהן, אבל בהחלט משרד הקליטה נמצא היום כמעט בכל תחום של חינוך ורווחה ברשות המקומית.

רומן פרס: אני לא מכיר עוד, שוב אני אומר, פורמט עבודה שיש לנו עם משרד הקליטה, שאנחנו לאורך שנים ידענו לבנות אותו עם הדרג הכי בכיר, מהשרה ומהמנכ"ל ומהסמנכ"לים ושיש ימים שאני מדבר עם חביב ועם אריה כמה פעמים בשבוע.

רומן פרס: אני חושב שזה גם פורמט עבודה שניתן לאמץ אותו בעוד כמה משרדי ממשלה, באמת בלי לפגוע באף אחד.

דני דנון: תודה.

רומן פרס: ואני שמח ואני שוב אומר, המשרד לקליטת עלייה, בשלוש השנים האחרונות, הוא בהחלט שדרג את עצמו גם בתחום הדיור.

רומן פרס: הנושא של קרקע חומה, שזה לצערי לא מתאים ליקנעם מסיבות שאני לא רוצה להרחיב אותן עכשיו, אבל זה בהחלט דבר שיכול לתת מענה ונותן מענה להרבה זכאים שלא יכלו לראות אור בקצה המנהרה.

רומן פרס: ולשאלתך, דני מה אנחנו מצפים מהכנסת.

רומן פרס: אני הייתי אומר שני דברים – נושא ראשון זה להסדיר את הסטאטוס של מחלקות הקליטה כיחידות סטטוטוריות ברשות המקומית, כמוש עכשיו קיבלנו הנחתה של מנהל יחידת הנוער, ככה מנהל קליטה צריך להיות תפקיד סטטוטורי, ולהיות חלק אינטגראלי מהמבנה הארגוני של הרשות.

ליה שמטוב: נו, זו הצעת חוק שאני הגשתי.

רומן פרס: יכול להיות.

רומן פרס: זה נושא אחד.

רומן פרס: הנושא השני ---

ליה שמטוב: ושל משרד הפנים.

רומן פרס: אני חושב שנושא דיור ציבורי, קרקע חומה זה מקדם את נושא דיור ציבורי משמעותית, אבל יש עוד הרבה מגזרים שזה לא נותן להם מענה, ואני חושב שרק כנסת ישראל יכולה פה לקחת יוזמה באמת ולחוקק חוק כדי להבין, אנחנו מדינת רווחה, אנחנו מדינה קולטת עלייה והרחבת מלאי דיור ציבורי זה דבר הכרחי.

רומן פרס: תודה רבה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: לפני שניתן למשה חזות, סגן ראש עיר יבנה, יש לי שאלה לגבי קרקע חומה – מישהו אצלו ביישוב יודע על פרויקטים שנבנים עכשיו בקרקע החומה?

סופה לנדבר: מחר אנחנו פותחים את המעטפות.

סופה לנדבר: אנחנו נערכנו עם זה למחר, מחר אתם תדעו את הערים שישתתפו ורצו להשתתף, ולא במילים, רצו ויקבלו ממדינת ישראל את כל הנדרש, את כל הנדרש.

דני דנון: אני אשמח לקבל דיווח כי יש לנו ציפיות רבות.

דני דנון: אני רוצה לדעת אם יש היענות מהצד השני.

סופה לנדבר: אני לא רוצה עכשיו להביע ביקורת על אלה שלא ניגשו לפרויקט של קרקע חומה, בגלל שאני דיברתי עם כל ראש עיר, אני, סופה לנדבר, השרה לקליטת עלייה, פניתי לראשי ערים גדולות ואמרתי – יש היום אפשרות להתחיל לבנות, מי שרוצה.

סופה לנדבר: ומי שלא היה מסוגל למצוא קרקע חומה מסיבה זו או אחרת, היה יכול לקבל אותה באישור הממשלה ממינהל מקרקעי ישראל, זאת אומרת אין היום תירוצים.

סופה לנדבר: רק תירוץ אחד – מי שלא רוצה את העולים בעיר שלו – לא ישתתף בזה.

דני דנון: משה חזות – בבקשה.

משה חזות: בוקר טוב לכולם.

משה חזות: דווקא אני רוצה, כבוד השרה, חברי הכנסת, אדוני יושב הראש, אני רוצה להמשיך את הקו של רומן שדיבר עליו.

משה חזות: לפרוטוקול – משה חזות, סגן ראש עיריית יבנה, אני מחזיק תיק קליטה.

משה חזות: אני בא מהשטח, אני מכיר את השטח.

משה חזות: יבנה מונה כ-11.5% מכלל האוכלוסייה מהקהילה האתיופית.

משה חזות: אני רציתי להגיע לכאן לדבר על כמה דברים.

משה חזות: במילה אחת לדבר על אינטגרציה, ולמה אני מתכוון?

משה חזות: אני מרגיש שאנחנו צריכים, כל נושא הקליטה צריך לעבור איזה שהוא שלב אחד קדימה, לנוע קדימה ולעשות אינטגרציה בין הוותיקים לבין העולים.

משה חזות: היום עולים מוגדרים גם כ-10, 12 ו-15 שנים בקטגוריה של עולים.

משה חזות: צריך להוביל מהלך לחבר את הדברים.

משה חזות: אני לא מרגיש שהעולים מתחברים עם התושבים, ואני אתן כמה דוגמאות.

משה חזות: קודם כל נושא קייטנות, מספיק עם הגטאות האלה.

משה חזות: לא צריך לעשות יותר קייטנות לבני הקהילה, להכניס אותם לגטאות של קייטנות.

משה חזות: צריך לשלב אותם בקייטנות הרגילות שנמצאות, שהעירייה עושה ולשלב אותם גם בקייטנות שעושים אותן באופן פרטי.

משה חזות: לימודי מוזיקה – הנושא לדוגמא בקהילה האתיופית הוא חלש מאד.

משה חזות: צריך להתחיל מעכשיו לשלב את הילדים האלה, לקחת אותם ולהכניס אותם לקונסרבטוריומים שנמצאים בתוך הערים.

משה חזות: אם לא נתחיל מעכשיו – הדור הבא לא יצמח לנו, ואני מרגיש שהנושא הזה של מוסיקה לא מתחבר עם בני הקהילה.

דני דנון: ביבנה מה החלוקה בין יוצאי אתיופיה לחבר העמים, בעולים?

משה חזות: בעולים 11.5%.

משה חזות: אנחנו 35,000 תושבים, 11.5% הם מבני הקהילה האתיופית.

משה חזות: חבר העמים, עוד פעם, זה מוגדר, אבל כ-5%, ניתן לומר.

משה חזות: אני לקחתי את המילה אינטגרציה ואני ממשיך אותה.

משה חזות: כל נושא סבסוד להעצמה.

משה חזות: צריך לקחת את האנשים האלה ולהעצים אותם ולהוציא אותם מהמקומות שהם נמצאים.

משה חזות: הכנה לצה"ל, לא צריך לעשות הכנה לצה"ל לוותיקים ומצד אחד לעולים.

משה חזות: צריך לחבר את החוגים, את כל החוגים שקיימים בעיר צריך לחבר אותם.

משה חזות: מצוקות דיור – זוגות צעירים, זה נושא שכולם בטח מכירים, אבל נושא של זוגות צעירים, עולים חדשים – הוא קריטי היום.

משה חזות: נושא של גמלאים, רומן דיבר על זה, הנושא של גמלאים חייב לקבל מענה.

משה חזות: דבר חשוב מאד וצריך כולנו לחשוב איך אנחנו עושים.

משה חזות: לי יש רעיון שאני הולך לעשות אותו בעיר עם מתנדבים, זה ניהול תקציבי משפחה.

משה חזות: המשפחות האלה לא יודעות לנהל תקציב, נקודה.

משה חזות: לא יודעות לעבוד מול בנקים, לא יודעות לעבוד מול אגרת טלוויזיה, הם לא מבינים מה זה.

משה חזות: נושא משרדי ממשלה, תשלום סלולר, הם לא יודעים איך להתעסק עם זה.

משה חזות: כל נושא תקציב המשפחה צריך לקבל דגשים מיוחדים בקהילות האלו.

משה חזות: הזדמנות שנייה, אני הולך לעוד נושא, זה הזדמנות שנייה.

משה חזות: נושא של קורסים לבני 45 פלוס, נושא חשוב מאד.

משה חזות: אם רוצים להוציא את האנשים האלה לאיזו שהיא העצמה, זה קורסים לבני 45.

משה חזות: ואני לא אומר שלא עושים.

דני דנון: נא לסיים בבקשה, משה.

משה חזות: כן, עוד משפט אחד – הסבה אקדמית.

משה חזות: הסבה אקדמית, הנושא הזה חשוב מאד.

משה חזות: זה הנושאים שאני רציתי להעלות.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: חברת הכנסת ליה שמטוב, בבקשה.

דני דנון: את באת מהתחום המוניציפאלי, אם אני לא טועה.

ליה שמטוב: כן.

ליה שמטוב: אני רציתי לתת דוגמא של העיר שלי, נצרת עילית.

ליה שמטוב: ומהדוגמא, יכול להיות שממה שאני אספר עכשיו אנחנו פה נסיק איזו שהיא מסקנה.

ליה שמטוב: בזמן האחרון הגיעו לנצרת עילית 30 משפחות עולים.

ליה שמטוב: כולם צעירים והם עלו דרך תכנית של הסוכנות, תכנית שהעיר קולטת אותם והם מתחילים ללמוד במכללה.

ליה שמטוב: במכללת נצרת עילית יש מגמת מיכטרוניקה ואחר כך דואגים להם, לחפש עבודה וכו'.

ליה שמטוב: הפרויקט הזה עובד כבר כמה שנים, פרויקט מצוין, אבל מה קורה?

ליה שמטוב: לפני כמה שנים הגיעו הזוגות האלה והם התגוררו במשרד קליטה.

ליה שמטוב: היה להם יותר קל להיקלט כי הם לא היו צריכים לשלם עבור שכירות וכו', והם גם למדו במכללה.

ליה שמטוב: היום הסוכנות מכרה, או משכירים את משרד הקליטה, שם יש ישיבת הסדר ובעתיד רוצים שם להביא את הקיבוץ העירוני.

ליה שמטוב: אני דיברתי עם שרנסקי כמה פעמים וגם על 30 המשפחות האלה, חבל.

ליה שמטוב: חבל שהעירייה רצה ודואגת להם לשכירות של הדירות.

ליה שמטוב: אני אישית לקחתי לעצמי משפחה אחת ודאגתי לרהיטים ולהכל, וזה.

ליה שמטוב: משרד הקליטה עושה בימים הראשונים מה שהוא צריך.

ליה שמטוב: קופת חולים – רושמים אותם בקופת חולים.

ליה שמטוב: בנק- רושמים אותם בבנק, אבל בכל זאת, האנשים האלה נשארים לבד בבית, במיוחד בערי פריפריה שאין כל כך לאן ללכת ומה לעשות.

ליה שמטוב: מה אני מציעה?

ליה שמטוב: ופה יש את הסוכנות שיושבים פה.

ליה שמטוב: אם עושים כזה פרויקט, יש ישיבת הסדר, יש את הקיבוץ העירוני, תיקחו את המשפחות האלה.

ליה שמטוב: זה 30 משפחות.

ליה שמטוב: כולם צעירים, שיותר קל להם להיקלט בארץ, שיותר קל להם ללמוד את השפה, ואז לא יהיו גטאות ואז הם בזמן קצר נכנסים לחברה ונקלטים בחברה הישראלית.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: מר אלי דלל, ממלא מקום ראש עיריית נתניה.

אלי אפללו: תודה ואני רוצה להודות באמת לחבר הכנסת דני דנון, יושב ראש הוועדה, על הטיפול שלו בנושא של קליטת עלייה.

אלי אפללו: אני יודע שהוא מבקר, ביקר בנתניה מספר פעמים כדי לראות את הדברים מקרוב.

אלי אפללו: אני רוצה להודות לשרה על פעילותה בנושא של קליטת עלייה.

אלי אפללו: נתניה קלטה 65,000 עולים, 50,000 מיוצאי ברית המועצות ו-15,000 מיוצאי אתיופיה.

אלי אפללו: אני חושב שזו העיר הגדולה שקלטה כמות כזאת של עולים ואני חושב שנתניה משמשת כדוגמא ומופת לשילוב העלייה והעולים בעיר.

אלי אפללו: אבל עדיין הנושא הוא רחוק מלהיות טוב.

אלי אפללו: אחד האבסורדים שיושב ראש הוועדה דני דנון דיבר עליהם, זה הנושא של עיר עולים.

אלי אפללו: רמת השרון היא עיר עולים, נתניה לא נחשבת כעיר עולים.

אלי אפללו: אנחנו התכוונו להגיש בג"ץ בנושא הזה, אבל אני יודע שיש איזו שהיא פעילות של המרכז לשלטון מקומי.

אלי אפללו: אנחנו ננסה למצות את התהליכים דרך המרכז לשלטון מקומי.

אלי אפללו: במידה וזה לא ילך אני חושב שאנחנו צריכים לפנות בנושא הזה לצד המשפטי.

אלי אפללו: לא יכול להיות ועם כל הכבוד למשרד האוצר, לא לקרוא לערים שהן קולטות עלייה כמו נתניה, ששליש בעצם מהתושבים שלה נקלטו בשני העשורים האחרונים.

אלי אפללו: אבל למרות כל הקשיים, ואני חושב שכל אחד מאיתנו או ההורים שלו, היו באיזה שלב עולים חדשים במשך כל הדורות האחרונים, ואין ספק שזה קשיי שפה ותעסוקה, ומגורים וכך הלאה.

אלי אפללו: אבל לדעתי צריך להתעסק ולהתמקד בדור הצעיר, ואני אומר את זה גם מתוך ניסיון אישי.

אלי אפללו: אני חושב שאם אנחנו ניקח את הדור הצעיר בגיל הרך וניתן לו את כל התנאים, אנחנו לא נבנה פה לא וונדליזם ועוד דור מצוקה.

אלי אפללו: וזה לדעתי הדבר שאני מצפה מהכנסת.

אלי אפללו: אני חושב שצריך לתת לדור הצעיר את כל התנאים, כי לא יכול להיות שילד שסיים את בית הספר ורוצה צהרון או איזה שהוא חוג, אז הוא צריך ללכת למתנ"ס ואולי כן נותנים לו בחינם ואולי לא.

אלי אפללו: אני יכול להגיד לכם שבנתניה אין ילד שרוצה להיכנס למתנ"ס או לחוג שיש לו בעיה כספית – שהוא לא נכנס.

אלי אפללו: אני לא יודע איך זה בשאר הערים.

אלי אפללו: אבל, אני חושב שהמדינה, הממשלה, צריכה לקחת את הדור הזה, כי ילד שמסיים בשעה 12:00 או בשעה 14:00 והולך הביתה – אין לו מה לעשות בבית.

אלי אפללו: אין לו מחשב, אין לו שום דבר, אין לו תמיכה, ההורים לא נמצאים בבית, אין לו גם ארוחה חמה.

אלי אפללו: צריך את הילדים האלה להחזיק כמעט בתנאי פנימייה, עד השעה 18:00, יחד כמובן עם ילדים, וזה יכול להיות יוצאי אתיופיה או יוצאי ברית המועצות, או של השכבות החלשות.

אלי אפללו: אני בכלל לא עושה פה שום הבדל.

אלי אפללו: לקחת את הילדים האלה ולתת להם תנאי פנימייה עד השעה 18:00.

אלי אפללו: וכל תקציב שלא יינתן הוא תקציב שמחזיר את עצמו, כי אנחנו רואים מה קורה בסופו של דבר, כאשר הילדים האלה משתעממים בשעות אחר הצהריים או בשעות החופשים.

אלי אפללו: לכן, צריך לקחת ולהתמקד.

אלי אפללו: תראו, דיברו פה על הרבה מאד תקציבים מכל מיני גופים.

אלי אפללו: נוצר מצב שאפילו גם בחגים למשל, לאותה משפחה יש לפעמים איזה מספר חבילות שנותנים את זה מכל מיני גורמים.

אלי אפללו: זה בסדר, זה על הכיפאק.

אלי אפללו: אבל צריך להתמקד לא בחבילות ולא במתנות ולא בסיוע נקודתי כזה או אחר.

אלי אפללו: ובעיקר בדור החדש, הצעיר, מגיל אפס ועד גיל 18 – שם צריכה להיות ההתמקדות.

אלי אפללו: בשאר הדברים, דרך אגב זה גם עזרה להורים.

אלי אפללו: ברגע שההורים יודעים שהילד שלהם נמצא במסגרת וברגע שיודעים שהילד גם מתחיל לעלות, ותראו, אני מכיר הרבה מאד משפחות בנתניה, שיש להן תלמידים מצטיינים, שהמשפחה הזאת באמת אין לה כמעט כלום, אבל היכולת והמוטיבציה של הילדים היא אדירה.

אלי אפללו: אם אנחנו נעזור לאותם ילדים – זה יהיה פשוט דבר פנטסטי, ויש להתמקד בנקודה הזאת.

סופה לנדבר: אתם משתתפים בבנייה על קרקע חומה?

אלי אפללו: לא ידוע לי.

אלי אפללו: לא ידוע לי שכן, לא ידוע לי.

אלי אפללו: נתניה נמצאת במצוקה בקרקעות חומות.

דני דנון: תודה לאלי דלל.

דני דנון: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: אז קודם כל אני מאד מודה לך דני שאנחנו מקיימים את הישיבה הזו וגם לשרה שהגיעה וגם לא מדברת אלא מאזינה, שזה מאד חשוב.

מרינה סולודקין: אני למדתי הרבה דברים היום.

מרינה סולודקין: קודם כל אני מברכת מאד את השלטון המקומי שיש פורום של סגני ראשי רשויות, כי אני חושבת שזה מאד חשוב.

מרינה סולודקין: היה זמן שאני עשיתי פורום של סגני שרים, שזה גם מועיל.

מרינה סולודקין: דבר שני, מה שאני שמעתי מהנציג של נתניה, נדמה לי שזה הכי חשוב עכשיו.

מרינה סולודקין: זה שעות אחרי הצהריים ומאד נכון שהדגש עכשיו לעולים, וזה לא חשוב כמה שנים.

מרינה סולודקין: עולים, אפילו דור שני, זקוקים לעזרה ובגלל זה כל נושא הבירוקרטיה, שזה לא עולים אחרי 3 שנים, 5 שנים, 10 שנים, זה לא נכון.

מרינה סולודקין: במדינה שלנו אנחנו יודעים שגם דור שני זקוק בהרבה מקרים לעזרה.

מרינה סולודקין: בעוד כמה דקות אני צריכה בגלל שכרגיל בכנסת יש גם נושא של ניצולי שואה, שזה חשוב, אבל אני מאחלת הצלחה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: ד"ר נגוסה, בבקשה.

אברהם נגוסה: תודה אדוני יושב הראש.

אברהם נגוסה: אני מברך על ההתכנסות הזו.

אברהם נגוסה: אני חושב שאתה עושה עבודה בקדנציה הזו, באמת שהיא עניינית ואני מאד מברך על זה.

אברהם נגוסה: קליטת העולים, אנחנו שמענו מסגני הערים, ראשי הערים.

אברהם נגוסה: אני רוצה להתייחס מהזווית שלי, כהבנתי והתרשמותי בשטח.

אברהם נגוסה: אני רואה שבקליטת עולים, נכון, חשוב להתמקד בצעירים, זה מאד חשוב.

אברהם נגוסה: יחד עם זאת, אני חושב שגם לא צריך להזניח את ההורים, כי בסופו של דבר אם ההורים יבינו ויקבלו סדנאות והסברה כמו שהוא אמר, שגם אם זה ניהול תקציבי או דברים אחרים, אז אני חושב שמצב הילדים והנוער גם יכול להשתפר, ולכן השקעה בנוער, בילדים - זה חשוב, אבל בקליטה יכול להיות 50%.

אברהם נגוסה: כי חשוב מאד גם לא להזניח את ההורים.

אברהם נגוסה: בשטח, מה שאני מתרשם, אין מספיק תכניות חינוכיות לילדים ולנוער אחרי צהריים.

אברהם נגוסה: הרבה ילדים ונוער משתוללים ברחובות העיר ללא מסגרת וזה יוצר וונדליזם והילדים והנוער חשופים לערכים לא מקובלים שכולנו יודעים.

אברהם נגוסה: אין מספיק סדנאות להורים, על מנת להעצים אותם, שההורים יהיו שותפים במעורבותם במערכת החינוך של ילדיהם, וגם בקליטה חברתית בשכונה שלהם או בערים שלהם.

אברהם נגוסה: ולכן, אין מספיק, אני נזהר, אין מספיק סדנאות.

אברהם נגוסה: יש ערים שאין בכלל, אבל אין מספיק סדנאות להורים.

אברהם נגוסה: אין מספיק תכניות חינוכיות לקשישים.

אברהם נגוסה: הקשישים שמעבירים את זמנם תחת העצים וגנים, והיה אפשר לשים אותם בתכניות חינוכיות שאפשר להעסיק אותם ולחנך אותם גם.

אברהם נגוסה: למוקדי הקליטה להבנתי ולהתרשמותי, אין מספיק תקציבים למוקדי הקליטה.

אברהם נגוסה: מוקדי הקליטה לפעמים הפכו להיות מלכוד הקליטה, כי העולים, המערכת העירונית שולחת אותם למוקדי הקליטה.

אברהם נגוסה: אומרים להם – יש לכם מוקד קליטה – תלכו.

סופה לנדבר: לסגור אותם?

אברהם נגוסה: אני לא אמרתי.

סופה לנדבר: לסגור אותם?

אברהם נגוסה: אני לא אמרתי, כבוד השרה.

אברהם נגוסה: אני אומר – אין מספיק תקציב לענות לדרישות.

אברהם נגוסה: אני אומר את הדברים האלה.

אברהם נגוסה: ואנחנו רואים בערים הרבה גנים, רק יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: ולכן, מעל 17 בתי ספר כמעט 90%-80% יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: פה נכשלנו בקליטת עולים ואינטגרציה של עולים בחברה הישראלית.

אברהם נגוסה: ולכן יש כישלון ולכישלון הזה אנחנו חייבים למצוא את הפתרון.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהרבה ילדים לא משולבים בחוגים, כי להורים אין מספיק כסף לשלם.

אברהם נגוסה: אז לערים אין תכניות כדי לעזור.

אברהם נגוסה: ולכן חשיבות רבה לאינטגרציה במקומות היכן שהם גרים, בשכונות שלהם, במתנ"סים, במינהל קהילתי ולזה אין מענה עד עכשיו.

אברהם נגוסה: ולכן אני אומר, אני מודה על המעשים, על כל המאמצים, אבל אנחנו לא הצלחנו.

אברהם נגוסה: יש כישלון, בואו נלמד מהכישלון ונתקן את הדברים האלה.

דני דנון: יש לי שאלה אליך, ד"ר נגוסה, יש סגן ראש עיר יוצא אתיופיה?

דני דנון: אני יודע שבראשון לציון יש חברת מועצה.

קריאה: יש בקריית גת.

דני דנון: בקריית גת יש סגנית, נכון, שלומית.

דני דנון: וחוץ משלומית יש עוד?

דני דנון: מחזיקי תיק קליטה?

דני דנון: שלומית בקריית גת היא מחזיקת תיק קליטה, נכון?

אברהם נגוסה: נכון, נכון.

קריאה: לא, לא, זה הבחור הזה מהקווקז.

אברהם נגוסה: אני מדבר פה גם אם עולי אתיופיה יחזיקו בתיקים, אם אין תקציב הם לא יכולים לפתור את הבעיות.

אברהם נגוסה: חשוב מאד התקציבים.

אברהם נגוסה: אני חושב שיש סגני ערים ---

דני דנון: לא, לא, אני לא בא אליך בתלונה.

דני דנון: אני רואה שיש פה משהו, אני מתסכל פה על החדר, על הסגנים יוצאי חבר העמים וזה צריך להיות כך, הם באו וגדלו מהאוכלוסייה והם נותנים היום יחס לאוכלוסייה והם מכירים את הבעיות.

דני דנון: היום העובדה שאין מקרב יוצאי אתיופיה אפילו סגן אחד שמחזיק תיק קליטה, זה אומר דרשני לכולנו.

דני דנון: זאת אומרת זה לא אליך, זה לכולנו.

עדי טדלה: עובדים בכלל, למה סגנים?

עדי טדלה: בכלל עובדים בכל הרשויות תשאל כמה עובדים בערים שלהם.

דני דנון: לא, לא, לגבי עובדים ברשויות עשינו תיקון לחוק ואנחנו עושים מעקב אחרי החוק הזה ואנחנו נמשיך לעשות מעקב ואני מאמין שאנחנו נראה כן שיפור במספר העובדים ברשויות ובמשרדי הממשלה.

דני דנון: תודה ד"ר נגוסה.

דני דנון: מר מיכאל חרל"פ, ממלא מקום ראש העיר מודיעין, בבקשה.

דני דנון: רק חבר הכנסת בן סימון, בוא תהיה לימיני.

דני דנון: זה יהיה לך קשה להיות לימיני, אבל אתה תהיה לימיני.

דניאל בן-סימון: אני מעדיף אם אפשר מקום אחר.

דניאל בן-סימון: אני רוצה ליד השרה, האם אפשר?

דניאל בן-סימון: אני מוכן פה.

דני דנון: נביא לך כסא לפה, אחרי זה תגיד שיש פה אפליה.

דניאל בן-סימון: אגב, יש אפליה.

קריאה: כן, הדרת השמאל אולי.

דני דנון: מיכאל חרל"פ, בבקשה.

מיכאל חרל"פ: שלום.

מיכאל חרל"פ: קודם כל אני מודה ליושב הראש ולשרה ולאורי על היזמה המבורכת הזאת.

מיכאל חרל"פ: אנחנו בעיר שלנו, מודיעין-מכבים-רעות, אני משמש כממלא מקום ראש העיר, אנחנו מגדירים את עצמנו כעיר קולטת עלייה.

מיכאל חרל"פ: זה מתחיל כמובן בראש העיר עם החזון שלו, עם כל מה שהוא רוצה לתת לעולים החדשים, ואנחנו נותנים הרבה.

מיכאל חרל"פ: אנחנו נותנים הרבה.

מיכאל חרל"פ: אנחנו גם פותחים אולפנים על חשבוננו, יש לנו גם בשעות אחרי הצהריים פעילות מאד מאד נרחבת לילדים.

מיכאל חרל"פ: מי שרוצה להשתתף מהעולים החדשים על חשבון העירייה.

מיכאל חרל"פ: אנחנו עושים דברים נפלאים ביותר לטובת העולים החדשים שנקלטים אצלנו ואפשר להגיד שכבר כמה אלפים טובים של עולים ---

סופה לנדבר: רגע, כמה תמיכה של משרד הקליטה במודיעין?

מיכאל חרל"פ: במודיעין.

מיכאל חרל"פ: זה בדיוק הבעיה.

סופה לנדבר: במודיעין, סליחה.

מיכאל חרל"פ: ופה זה בדיוק הבעיה.

דני דנון: כמה?

דני דנון: אתה יכול להגיד את הסכום?

מיכאל חרל"פ: עשרות אלפי שקלים בודדים.

דני דנון: סכום בשקלים, כמה ב-2011?

מיכאל חרל"פ: זה מגיע ל-20,000, 30,000, 40,000 שקלים.

קריאה: זה מודיעין עילית?

דני דנון: לא, מודיעין לא עילית.

מיכאל חרל"פ: וזו הבעיה המרכזית שלנו.

מיכאל חרל"פ: אנחנו בהנחיה גם של ראש העיר וגם כחזון של ראש העיר, אנחנו החלטנו ---

אריה קורת: כמה עולים הגיעו בעשר השנים האחרונות למודיעין?

מיכאל חרל"פ: הגיעו.

מיכאל חרל"פ: מדי שנה מגיעים עשרות משפחות.

אריה קורת: מה זה עשרות משפחות?

אריה קורת: כמה?

דני דנון: רגע, סליחה, המשרד יכול להגיד לנו בדיוק כמה עולים הגיעו וכמה התקציב, אתם יודעים את זה.

סופה לנדבר: אנחנו יודעים, בוודאי שאנחנו יודעים.

דני דנון: אז בואו תגידו לנו, אריה, מה המספרים.

מיכאל חרל"פ: מה רשום אצלך אריה, אתה שולט במספרים.

מיכאל חרל"פ: אלינו מגיעים עשרות עולים, עשרות משפחות מדי שנה ואתם יודעים את זה, ובכל זאת הסכום התקציבי שמגיע אלינו הוא לא פרופורציונאלי, ולכן אנחנו מהתקציב ----

סופה לנדבר: לא, הוא פרופורציונאלי לפי מספר העולים שמגיעים לעיר.

מיכאל חרל"פ: אני מוכן לשבת אחרי זה ולבדוק את זה.

דני דנון: אני מבקש עד סוף הישיבה לבקש מאריה שייתן לנו את הנתון לגבי מודיעין.

דני דנון: היינו בסיור בעיר, הנתונים ידועים ונוכל לשמוע אותם.

דני דנון: בבקשה.

מיכאל חרל"פ: נכון, נכון.

מיכאל חרל"פ: אז זה הדבר היחידי שאנחנו מבקשים.

מיכאל חרל"פ: אנחנו מאד מברכים על שיתוף הפעולה הפורה עם משרד הקליטה.

מיכאל חרל"פ: הוא שיתוף פעולה פורה, מצוין ומוצלח.

מיכאל חרל"פ: אנחנו רק רוצים כל הזמן להרחיב אותו ולהרחיב אותו לטובת העולים החדשים.

מיכאל חרל"פ: אנחנו גם עושים דבר מאד, גם על פי ---

דני דנון: הדיור, כשדיברתם על דיור של דירות קטנות, זה מתקדם?

מיכאל חרל"פ: זה מתקדם גם כן, אבל בקצב ---

דני דנון: כי זה יכול למשוך עולים חדשים.

מיכאל חרל"פ: נכון, אבל מתקדם בקצב ---

דני דנון: איפה זה עומד?

מיכאל חרל"פ: אני לא יכול להגיד לך בדיוק איפה זה עומד, אבל אנחנו גם דרך ראש העיר מנסים לקדם אותו בכל הכוח, ואני מקווה שזה ייצא לפועל גם מעורבותו המאד חזקה של ראש העיר בנושא הזה.

מיכאל חרל"פ: יש לנו דבר נוסף פה בעיר מודיעין.

אריה קורת: סליחה, מאחר שאמרת שאני טוב במספרים – אז 140,000 שקלים מודיעין קיבלה בשנה האחרונה.

סופה לנדבר: כמה עולים הגיעו?

מיכאל חרל"פ: אנחנו אחרי זה נשב ואנחנו נראה את ה---

אריה קורת: הנתונים ---

מיכאל חרל"פ: זה לא לפעילות שוטפת, אוקי, אני מוכן.

אריה קורת: מה זה לא לפעילות שוטפת?

דני דנון: השאלה אם התקציב הזה לא למשפחות עצמן, אנחנו מדברים על תקציב לעירייה.

אריה קורת: לא, לא, לפעילויות ---

מיכאל חרל"פ: לרשות המקומית הגיע 140,000 שקלים?

סופה לנדבר: זה תקציב ישיר.

אריה קורת: זה תקציב ישיר לרשות המקומית.

רוזיטה ברלין: לא קיבלנו.

סופה לנדבר: מה לא קיבלתם?

מיכאל חרל"פ: אנחנו מוכנים לבדוק את זה שוב.

סופה לנדבר: מה זה לא קיבלתם?

סופה לנדבר: אז מה, בדרך זה ---

דני דנון: אולי בירידות מירושלים.

מיכאל חרל"פ: אנחנו נבדוק.

מיכאל חרל"פ: דבר נוסף, יושב ראש הוועדה, דבר נוסף שאנחנו רוצים, אנחנו בגלל החזון שלנו והרצון שלנו גם לקליטת עולים חדשים, אנחנו קולטים ממרכז הקליטה במבשרת כל יום למערכת החינוך העירונית שלנו, ילדים ממרכז הקליטה במבשרת.

מיכאל חרל"פ: ויש שמגיעים אלינו כ-80 ילדים.

מיכאל חרל"פ: זה הולך כבר בשנים האחרונות 80, 70, 60.

מיכאל חרל"פ: אנחנו קולטים ממרכז הקליטה במבשרת ילדים יוצאי אתיופיה שהגיעו כעולים חדשים, לתוך מערכת החינוך שלנו, העירונית, למרות שהם אינם תושבי העיר.

מיכאל חרל"פ: אנחנו רואים את זה כשליחות, אבל גם פה, חלק גדול ממה שקורה אחרי הצהריים עם הילדים האלה ---

דני דנון: יפה מאד.

דני דנון: מי משלם על ההסעות האלה?

מיכאל חרל"פ: על ההסעות האלה לא אנחנו משלמים, אבל מה שקורה, אם יש ---

דני דנון: מי משלם?

דני דנון: משרד החינוך?

מיכאל חרל"פ: משרד החינוך.

מיכאל חרל"פ: אבל אם יש לדוגמא פעילות אחרי הצהריים בתוך בתי הספר, מנהלי בתי הספר מעוניינים מאד להעשיר את הילדים האלה, ולפעמים חלק מהסבסוד בא על חשבון בית הספר ותושבי העיר מודיעין והמשפחות.

מיכאל חרל"פ: אנחנו עושים את זה בשמחה בשנים האחרונות.

מיכאל חרל"פ: אנחנו מבקשים ---

סופה לנדבר: רבותי, אני רוצה להגיד, אנחנו מוצלחים מאד במשרד לקליטת עלייה, אבל אני רוצה להגיד כאן, בלעדיות על קליטת עלייה זה לא רק אנחנו.

סופה לנדבר: זה משרד החינוך, זה משרד השיכון, עוד כמה משרדים בדרך, גם משרד האוצר וגם ממשלת ישראל.

סופה לנדבר: אז אני מוכנה להיות אחראית על מה שיש לי ואני מוכנה לקחת על עצמי עוד יותר, אם תעשו הפרדה בין משרד החינוך והמשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: זאת אומרת אם כל הכספים שקשורים לקליטת עלייה, ואני ממליצה לך להיכנס למסלול הזה, ייכנסו ישירות למשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: כל מה שקשור לקליטת עלייה, אם כל הכסף שמאשרים בממשלת ישראל יגיע ישירות אלינו, ואנחנו נחלק את הכספים לחינוך ולבתי ספר ולכל הדברים שנוגעים לעניין של קליטת עלייה, אני אהיה אחראית על הסיפור הזה.

מיכאל חרל"פ: אני רק רוצה להוסיף, כל מה שקשור לחינוך הפורמאלי משרד החינוך מתקצב אותנו.

מיכאל חרל"פ: אין לנו טענות.

מיכאל חרל"פ: אבל ברגע שעולה חדש או ילד כזה נשאר לפעילות של תל"ן, נשאר לפעילות אחרת בבית הספר, כרצון של ההורים לשתף אותו, אז הפעילות הזאת היא לא מתוקצבת כיום.

מיכאל חרל"פ: תודה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ארקדי פומרנץ, מגדל העמק, בבקשה.

ארקדי פומרנץ: מעלות תרשיחא, ברשותך.

דני דנון: מעלות תרשיחא, סליחה.

דני דנון: איפה החבר שלך, איפה נציג מגדל העמק?

ארקדי פומרנץ: תשאל אותו, תתקשר אליו.

ארקדי פומרנץ: כבוד יושב הראש, כבוד שרת הקליטה, חברי כנסת.

ארקדי פומרנץ: אני עוד מעט שנתיים בתפקיד כמחזיק תיק קליטה במעלות תרשיחא.

ארקדי פומרנץ: דרך אגב לפרוטוקול – ארקדי פומרנץ, ממלא מקום ראש העיר מעלות תרשיחא ומחזיק תיק קליטה בעיר.

ארקדי פומרנץ: אני רוצה להגיד כמה דברים על זה שמבחינת משרד הקליטה.

ארקדי פומרנץ: אני עובד עם הרבה משרדים ובאמת המשרד היחידי שאני בשנתיים האחרונות, בין היחידים, גם אני אזהר, בין היחידים שבשנתיים האחרונות שאני עובד כשאני פונה – אני מקבל די מיידי את המענה וברוב המקרים חיוביים.

ארקדי פומרנץ: אותו דבר אני רוצה גם על הוועדה, שאתה יושב הראש שלה.

ארקדי פומרנץ: אני פעם ראשונה השתתפתי אז שאתה נכנסת רק לוועדה.

ארקדי פומרנץ: מאז באמת רואים איך הוועדה מתפקדת ואמנם אצלנו עוד לא היית, אבל שמעתי בהרבה ערים שבאמת הוועדה הייתה.

ארקדי פומרנץ: יחד עם זאת, חשוב לי גם להוסיף מבחינת פורום סגנים משהו שהייתי רוצה אולי לבקש מהפורום, שבעתיד, כשאנחנו עושים כל מיני כנסים, להזמין גם כן ממשרד הקליטה אנשים, כדי שנוכל, כדי שכל הסגנים יהיו משותפים ויידעו על הבעיות, ואז דרך האינטראקציה הזאת יוכלו להעביר את זה הלאה.

ארקדי פומרנץ: מה שאני רציתי להגיד לגבי הועדה ויחד עם שרת הקליטה ועם ממשלת ישראל, האם אפשר, היום יש תורים לדיור ציבורי, לדיור של פנסיונרים וכדומה.

ארקדי פומרנץ: עכשיו, הדיור הזה שקוף, רואים אותו והכל טוב ויפה, אבל יש פה איזו שהיא נקודת בעיה שאנחנו מקבלים המון פניות.

ארקדי פומרנץ: בן אדם שלא היה פנסיונר בזמן שהגיע לארץ וגם לא ניגש להירשם בתור – 5-6-7 שנים הוא גר – פתאום הוא נזכר שהוא יכול לקבל איזה שהוא דיור.

ארקדי פומרנץ: או שהיה לו איזה שהוא סכסוך עם המשפחה ואז אמרו לו לצאת, ואז בן אדם בא ונרשם בתור, בזמן שהוא הגיע לארץ.

סופה לנדבר: נכון.

ארקדי פומרנץ: ועכשיו, פנסיונר שהגיע לארץ ומחכה כל השנים, יוצא מצב שהוא פתאום נדחה יותר אחורה, שהגיע מהיום הראשון ורשום.

ארקדי פומרנץ: עכשיו, אני חוזר שוב, התור הזה הוא שקוף, רק אם אפשר באמת לחוקק איזה משהו שהאנשים האלה שפתאום מחליטים לבוא ולהירשם, שזה לא יהיה מתאריך העלייה שלהם לארץ, כי אותם אנשים שהיו באמת זקנים ופנסיונרים ומחכים בתור 5-6-7 שנים, הבן אדם ההוא היה צעיר והוא עדיין עבד והוא צבר איזה שהוא הון, אני לא רוצה להיכנס לאף אחד לכיס, אבל הוא יכול להשכיר דירה.

ארקדי פומרנץ: מה קורה?

ארקדי פומרנץ: הוא פתאום בא, אומר חכה, אני עדיין יכול לקבל את הדיור, הוא נכנס ונכנס לפני הפנסיונר שבקושי חי את החיים שלו, את ה-5-6 שנים האלה.

ארקדי פומרנץ: כן מקבלים ביטוח לאומי, כן מקבלים פנסיה, אבל מי כמוכם יודעים שזה לא מספיק לפנסיונרים, הם בקושי סוגרים חוטים, קושרים חוטים.

ארקדי פומרנץ: אז אם אפשר לחוקק משהו או לבדוק את הנושא הזה, שאלה שנכנסים, החדשים, שלפחות ייכנסו אולי קצת אחורה מאלה שכבר מחכים שנים.

ארקדי פומרנץ: אני לא מדבר על אלה שחס וחלילה מחלות כאלה ואחרות, ואז הוועדה ---

סופה לנדבר: אנשים לא אוהבים את מה שאתה, אתה יודע, יש חוק במדינת ישראל.

סופה לנדבר: לא חוק, אנחנו במשרד הקליטה נותנים דירות לקשישים ולחד הוריות.

סופה לנדבר: חד הוריות – עד 10 שנים בארץ, ולקשישים – עד סוף החיים.

סופה לנדבר: ובגלל שבטרום פנסיה חלק מהאנשים שנכנסים למעגל הזה של פנסיונרים, 75% כן רכשו את הדירות.

סופה לנדבר: אם 20 וכמה, 25 לא רכשו את הדירות, מובן שזה אנשים שנמצאים במעגל סוציו אקונומי מאד מאד לא פשוט ואם 20 שנה הם נמצאים בארץ ולא רכשו את הדירות, אז מובן שמדינת ישראל, אני בעד שמדינת ישראל תמשיך לתת להם, אם יש אפשרות, את הדירות.

סופה לנדבר: ובגלל זה אתה צודק, הם נכנסים לתור לפי תאריך עלייה לארץ, אבל אין מה לעשות.

ארקדי פומרנץ: אבל אז הוא לא היה פנסיונר.

סופה לנדבר: אז הוא נדחה לכמה מספרים, סך הכל לכמה מספרים.

סופה לנדבר: הוא לא נדחה הרבה.

ארקדי פומרנץ: אצלנו, אני אגיד לך, אצלנו בעיר, אישה אחת שהייתה שנה שעברה ראשונה, היום היא ב-12.

סופה לנדבר: נו, בסדר.

ארקדי פומרנץ: ב-12 והיא בתור כבר כמה שנים טובות.

ארקדי פומרנץ: עכשיו, כל מי שלא היה פנסיונר נכנס.

ארקדי פומרנץ: אני באמת אומר שאת צודקת, זה ממש נכון.

סופה לנדבר: ארקדי, אין עם זה מה לעשות.

ארקדי פומרנץ: רק אולי קצת לבדוק את הנושא של מישהו שלא היה פנסיונר ונהיה פנסיונר, פשוט לראות אותם ---

סופה לנדבר: אני לאישה הזאת היום נותנת בחיפה דירה, נכון?

ארקדי פומרנץ: אנחנו לא חיפה, אצלנו יש בעיה גם עם הדיור, זו גם כבר בעיה נוספת.

סופה לנדבר: בסדר, אז היא תעבור לחיפה, תזכה במקום טוב.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציגת משרד החינוך, ועלו פה גם דברים ממודיעין על בעיות שיש וגם לגבי שיתופי פעולה.

דני דנון: מאיה שריר, מנהלת האגף לקליטת תלמידים עולים.

מאיה שריר: טוב, שלום לכולם.

מאיה שריר: משרד החינוך מתקצב, כפי שאמרנו וגם אמר את זה נציג של מודיעין, את השעות לבתי הספר.

מאיה שריר: גם אחר הצהריים השעות שהן לתושבים חוזרים הן תקצוב של משרד החינוך.

מאיה שריר: גם הסעות.

מאיה שריר: מעבר לכך יש לנו הרבה תכניות עם הרשויות.

מאיה שריר: דבר ראשון אנחנו מעבירים סל קליטה, אגרת חינוך עבור תלמידים עולים בבתי הספר.

מאיה שריר: הכספים האלה עוברים לרשויות.

מאיה שריר: יש לנו מספר תכניות כמו מגשרים, מגשרים דוברי רוסית.

מאיה שריר: זה מיזם משותף, matching עם הרשויות, היה 'קול קורא'.

מאיה שריר: רשויות שהגיבו ועמדו בקריטריונים קיבלו, ואני בדיוק הבוקר תהיתי למה לא ביקשו יותר, כי אנחנו בהחלט בעד הפעולה המשותפת הזאת.

מאיה שריר: אנחנו באמת רואים בה חשיבות רבה מאד.

מאיה שריר: נושאים נוספים זה תכנית פאקט, שהיא תכנית משותפת לנו ולג'וינט.

מאיה שריר: דווקא ביבנה אנחנו עשינו פעולה עכשיו מאד רצינית בנושא הזה והכנסנו את היישוב החדש, מכספי משרד החינוך.

מאיה שריר: פעולות נוספות זה פעולות יחד עם המרכז הישראלי לחדשנות בחינוך, קרן מוריה, שנכנסים לרשויות גם בנתניה, גם בפתח תקווה, בת ים, תל אביב.

מאיה שריר: אנחנו בהחלט מודעים לקשיים של תלמידים עולים ושל המשפחות, ובחשיבות של שיתוף המשפחות.

מאיה שריר: הרבה מאד פעולות, ד"ר נגוסה, נעשות גם באמצעות מרכז ההיגוי שעובד בהפעלה של משרד החינוך עם הרבה מאד סדנאות למשפחות של יוצאי אתיופיה.

מאיה שריר: מה עוד השאלה?

דני דנון: בעיות בשיתוף פעולה בין המשרדים.

דני דנון: יש לכם שולחן עגול?

מאיה שריר: יש לנו שולחן עגול עם מנהלי אגפי חינוך ברשויות.

דני דנון: לא, אבל ברמה הארצית.

מאיה שריר: ברמה הארצית, נציגים, מנהלי אגפי חינוך ברשויות וחלק מהאנשים פה מגיעים, יותר בתחום של החינוך הם מגיעים.

מאיה שריר: ברשות של אבי קמינסקי, יושב ראש מנהלי אגפי חינוך ברשויות, ועמי וינשטין.

דני דנון: לא, אני התכוונתי מול גורמי קליטה.

דני דנון: איך האינטראקציה שלכם מולם?

מאיה שריר: יותר בתחום החינוך, כמו שאני אומרת, מנהלי אגפי חינוך.

מאיה שריר: הנושאים שלנו יותר עוסקים בתחום חינוך ופחות בתחום הקליטה, אבל אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה.

מאיה שריר: כל שיתוף פעולה מבורך.

דני דנון: תודה.

דני דנון: רני טריינין, סגן יושב ראש הסוכנות היהודית.

רני טריינין: קודם כל בוקר טוב.

רני טריינין: אני גם יוצא לי פעם שנייה לשבת בפורום של סגנים עם הוועדה וכראש רשות לשעבר ---

דני דנון: הייתי סגן בעברך רני, או רק יושב ראש?

רני טריינין: לא, סגן אף פעם לא הייתי, זו פעם ראשונה.

רני טריינין: על כל פנים, אני חושב שזה באמת קבוצה מאד חשובה גם לשלטון המקומי ובכלל לחברה הישראלית בכל מה שקשור כמובן בקליטת עלייה והיריעה רחבה.

רני טריינין: אני רוצה לכמה נקודות שעלו פה להוסיף, כי גם בזמן האחרון בשנה, אנחנו כרגע בפתחה של שנה, סיכום שנה קלנדרית.

רני טריינין: קודם כל יושבת פה השרה, החלפנו גם כמה מילים קודם.

רני טריינין: היום אנחנו במשא ומתן מתמשך בין הסוכנות ובין משרד הקליטה.

רני טריינין: יושבים פה אנשים שהם שותפים לזה ביום יום.

רני טריינין: על מנת לחדד הייתי אומר את השיתוף פעולה, אבל גם את הגבולות בין הסוכנות ובין משרד הקליטה בכל מה שקשור בקליטה, לא בעלייה.

רני טריינין: עלייה נשארת כולה באחריות של הסוכנות היהודית, עם כל המשמעויות שיש.

רני טריינין: לשמחתי גם מצטרפת ההסתדרות הציונית לחלקים מסוימים של עידוד עלייה ביבשות שונות, בקהילות שונות בעולם, וזה רק כוח נוסף.

רני טריינין: מילה לגבי הפלשמורה.

רני טריינין: גם לי כמו השרה יצא להיות באתיופיה, בגונדר, ולראות מקרוב.

רני טריינין: אחד הדברים שהתחדשו בגונדר לעומת כלקח ועל בסיס מסקנות של ניסיון העבר, זה פרויקט של מוכנות.

רני טריינין: זה פרויקט שבעצם היום חלק גדול מאד ממה שנעשה בעבר במרכזי קליטה, נעשה כבר שם.

רני טריינין: אני בעצמי הייתי, צפיתי, ראיתי, אם זה לימוד עברית, אם זה הכנה ברמה של מי שדיבר פה על הסלולארי ועל כל הכלים ההכרחיים, הייתי אומר, כתנאי הכרחי לחיי היום יום, זה קורה כבר שם.

רני טריינין: כמו השרה, גם אנחנו היינו רוצים לראות את הגדלת קצב העלייה, כי המשמעות שאנשים שתכננו לעלות תוך שנה-שנה וחצי, נשאר עליהם עכשיו להיות זמן ממושך יותר עם כל המשמעויות והעלויות שיש לזה.

רני טריינין: הבעיה היא כמובן קצב היציאה ממרכזי הקליטה להשגת דיור וזה בעצם המחסום שהממשלה, האוצר, שוב, בלי להאשים אותו, לא מעודד את קיצור התקופה הזאת, נגיד את זה ככה, מתוך בעיות של דיור.

רני טריינין: אני רוצה לציין עוד דבר.

רני טריינין: אנחנו רואים יותר ויותר עולים וראינו את זה גם השנה.

רני טריינין: אני אישית נפגשתי עם עשרות במקומות שונים בארץ, שהם בוגרי תכנית מדהימה של הסוכנות היהודית וממשלת ישראל, שנקראת "מסע".

רני טריינין: זה אנשים צעירים שהיו פה בתקופות, וזה היום התפיסה של הסוכנות.

רני טריינין: להביא אנשים צעירים, יהודים מכל העולם, בין שזה מחבר העמים ובין שזה מדרום אמריקה ובין שזה כמובן מצפון אמריקה.

רני טריינין: כשהאנשים האלה מגיעים בדרך כלל עם רמת השכלה מאד גבוהה, זה חלק מהתרומה להון האנושי לחברה הישראלית, כפי שהעלייה הגדולה של שנות ה-90 תרמה.

רני טריינין: אני נפגשתי עם עשרות של רופאים ומהנדסים ואנשים שבאמת, אנחנו מקבלים פה מוצר בלתי רגיל לחברה הישראלית בתרומה, עם כל המשמעויות שהיו.

רני טריינין: מילה אחת לגבי חברת הכנסת ליה שמטוב, שדיברה קודם על נצרת, ויושב פה סגן ראש העיר של נצרת עילית.

רני טריינין: ראש העיר אמר לי שהוא רוצה לשנות את השם, אז אני לא אכנס לזה, שהיא בהחלט עיר מדהימה של קליטת עלייה.

רני טריינין: ואגב, אחד מראשי הערים שאני פוגש לא מעט, שרוצה עוד עולים.

רני טריינין: כלומר שאומר – אני מוכן לקלוט עוד עולים.

רני טריינין: ולנצרת יש אגב בעיה כמו לערד, שאתה דיברת, של הצערת העיר כתוצאה מהגירה שלילית של אנשים צעירים ואחד הדברים שאנחנו כן עושים עם הממשלה היום, זה לעזור להצעיר ערים על ידי זה שאנחנו מסייעים לאנשים צעירים מהארץ ועולים חדשים, בין השאר אם יש מרכזי קליטה פנויים או שאין תחזית קליטה ---

דני דנון: הפרסומים מהיום בבוקר, רני, על סגירת תקציבים של הסוכנות למרכזי קליטה.

רני טריינין: אני אדבר על זה.

דני דנון: זה מדויק?

רני טריינין: אני אגיד מילה על התקציב.

רני טריינין: על כל פנים, זה בהחלט ---

דני דנון: למרות שזה היה בעיתון "הארץ", אבל אנחנו גם קוראים דברים שכתובים שם.

דני דנון: חלק מהדברים שכתובים שם נכונים.

רני טריינין: בסדר.

רני טריינין: תשמע, אותי פעם לימדו, עם כל זה שכל אחד מאיתנו אוהב לראות לפעמים את עצמו בעיתון, אנחנו יודעים שהמחיר והתאריך במקרה הטוב הם המדויקים.

מקסים אוקנין: כבוד יושב הראש, זה מבחינת דע את האויב.

רני טריינין: על כל פנים דני, מה שאני רוצה להוסיף פה, אני שמעתי את מה שחברת הכנסת דיברה על נצרת.

רני טריינין: נצרת זה דוגמא מובהקת של עיר שמצד אחד רוצה לקלוט עולים, מצד שני היא גם רוצה לקלוט צעירים, והחיבור שבין השניים יוצר בסופו של דבר בדיוק מה שאתה דיבר על ערד, והייתי גם אצל ראש העיר שלך בעניין הזה, גם שם אנחנו מדברים על הבאת צעירים בנוסף לעולים, כי צריך לזכור את כל הבעיות, לא רק את הבעיות של הדיור, וזה בהחלט כיוון שאנחנו הולכים.

רני טריינין: אני קצת מתפלא על נצרת, כי יש לנו תכנית שדרך אגב היא עמדה בפני קיצוץ, ואני יכול להגיד פה לזכותו של מר נתן שרנסקי ואני ועוד מספר אנשים שעמדנו בפרץ לבטל תכנית שנקראת "בבית ביחד", שהיא תכנית שבעצם יוצרת את הקליטה המשפחתית, האישית של מערכות עבודה וארגונים, שעושים למען קליטת עולים ויש גם בנצרת.

רני טריינין: אז אני מוכן לבדוק את הנקודה הספציפית של 30 המשפחות, אבל בסך הכל המערכת הזו עומדת ---

יוסף שפושניק: להנהלת העיר אין שום טענות לסוכנות, ההיפך, אתה עזרת לנו ---

רני טריינין: נכון, אני יודע, ראש העיר היה אצלי לפני שבועיים ואני אהיה עוד שבוע אצלכם.

יוסף שפושניק: לסדר לנו 20 דירות לקליטה מיידית ועל זה תודה.

רני טריינין: נכון.

רני טריינין: יש דירות קלט ויש הכל.

דני דנון: רני, משפט סיכום.

רני טריינין: משפט סיכום, שאני אומר שלמרות הקיצוצים, ויש אצלנו קיצוצים בתקציבים ואנשים יודעים את זה, והיה גם שינוי ארגוני לא קטן של אין יותר מחלקה לעלייה המסורתית, היא היום יחידה לעלייה וכו' ולא ניכנס לפרטים.

רני טריינין: התקציב של הסוכנות לשנה הבאה לנושא עלייה וקליטה, שבחלקו יש גם את ה-matching עם משרד הקליטה, אבל בגדול צריך לזכור שהסכומים האלה ממונפים גם על ידי הרשויות.

רני טריינין: אני נתקל ברשויות שמשקיעות המון כסף ---

דני דנון: לא, אבל השאלה היא אם יש שירותים שניתנו ב-2011 ----

רני טריינין: כ-250 מיליון שקלים ל-2012.

דני דנון: רני, אבל יש שירותים שניתנו ב-2011 ולא יינתנו ב-2012?

רני טריינין: יש בהחלט דברים ששוב, הם נמצאים על השולחן המשותף עם משרד הקליטה שהם כרגע בדיון.

רני טריינין: הייתה כתבה נדמה לי שדני כתב, הוא יצא, על אולפני א' שכרגע באיזה שהוא, שאנחנו אמנם חלק קטן, רק 8% מסך כל התקציב, אבל אנחנו בהחלט גם קיבלנו את פניית השרה עכשיו להמשיך את זה.

רני טריינין: עדיין לא לסגור את האולפנים, כלומר לא לסגור את התקציב שלנו, למרות שיש לנו גירעונות בתקציב והסוכנות הייתה צריכה לקצץ עכשיו קרוב ל-20 מיליון דולר, זה לא מעט כסף.

רני טריינין: שכל אחד יחשוב על הרשות שלו, אם הוא היה צריך ביחס כזה לקצץ מתקציב, אבל אנחנו בעניין הזה לא מצמצמים.

רני טריינין: הדבר האחרון שאני רוצה לומר זה שאחד הדברים המוצלחים גם, שראינו את זה גם השנה, זה השטיח האדום, זה שוב תשובה להערות שהיו פה לגבי האפשור והקלות של כל השירותים שעולה כמו שהוא מגיע, שהוא לא יצטרך, בטח בשבועיים שלושה הראשונים שלו, להתחיל לרוץ ממקום למקום, הוא מקבל את הכל למעשה בכף אחת, או בכפית אחת בצורה מאד מסודרת, ואני חושב שזה אחד השירותים היותר הטובים שהסוכנות היהודית, כמובן עם משרד הקליטה, עושים.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אנחנו נקיים דיון בהמשך לגבי הנושאים שהועלו פה, לא היום, שלא יהיה נפילות של שירותים בין הסוכנות למשרד הקליטה, שיפגעו בעולים.

סופה לנדבר: זה בין ממשלת ישראל, לא בין משרד הקליטה.

דני דנון: ממשלת ישראל, אוקי.

סופה לנדבר: אני לצערי לא יכולה לקחת על עצמי מה שהממשלה לא תקבל.

דני דנון: בהחלט.

דני דנון: השרה צריכה לצאת, אני רוצה לפני שהיא יוצאת שתשמע את חבר הכנסת בן סימון, שלא יגידו שפה בוועדה לא שומעים את האופוזיציה.

דניאל בן-סימון: אגב זה נכון, לא שומעים, אבל בוא נעשה ככה כאילו שומעים.

דניאל בן-סימון: כבוד השרה, ואני רוצה לנצל את ה--

סופה לנדבר: אתה לא יכול להתלונן עלי.

דניאל בן-סימון: איתך לא.

סופה לנדבר: יש לנו קו ישיר.

דניאל בן-סימון: מעולה לעולה כוחנו עולה ואני רוצה לנצל את הפורום הזה, המכובד, שיש לו מגע ישיר עם העלייה, ולהעלות איזו תהייה שעולה בשנה שאני יושב כאן, בוועדת העלייה והקליטה ואנחנו עוסקים בצורה ממוקדת בשתי אוכלוסיות – בחבר העמים ובעולים מאתיופיה, והישיבות יש להן אופי שונה.

דניאל בן-סימון: יש תחושה לפחות, כשמדובר בחבר העמים – החץ עולה למעלה, יש מוביליות, יש התערות בחברה בתוך מרקם החיים, העירוני והארצי.

דניאל בן-סימון: וכשיושבים נציגים וכשמדברים על עולים מאתיופיה – יש תמונה אחרת לגמרי.

דניאל בן-סימון: כאילו שסף הכניסה איננו קיים.

דניאל בן-סימון: וזה מה שבשנה האחרונה, אם אדוני יושב הראש לא חולק פעם אחת על דעתי, יש איזו תחושה כזו.

דניאל בן-סימון: ולכן אני אומר, אני מעלה את זה כתהייה – באיזו מידה הדור השני, של שתי האוכלוסיות – האם הוא צועד על קו אחד קדימה, או שיש פה רגרסיה של האוכלוסייה מעולי אתיופיה, ביחס לאלה מחבר העמים.

דניאל בן-סימון: שוב, אני פעם כעיתונאי הייתי הולך לשטח לבדוק.

דניאל בן-סימון: היום זה הכל אקוסטי, אנחנו רק שומעים.

דפני מושיוב: יש מחקר בתחום הזה.

דניאל בן-סימון: לא יצא לי לראות אותו, אני ממש מתנצל.

דפני מושיוב: התוצאות לא טובות.

דניאל בן-סימון: אז לכן אני מתנצל שלא ידעתי על המחקר הזה.

דפני מושיוב: הדור השני מצבו יותר גרוע מהדור הראשון.

דניאל בן-סימון: וואו, וואו, אז אני למשל לא ידעתי שזה אפילו יותר גרוע מהדור הראשון, לכן אני מעלה את השאלה הזאת, אדוני יושב הראש, לגבי לא רק העלייה והקליטה אלא איכות הקליטה.

דניאל בן-סימון: באיזו מידה יש לשתי האוכלוסיות אותו קו זינוק, ואיך הם מתקדמים והאם יש סיכוי לדור השני, אם הוא לא אולי השלישי.

דניאל בן-סימון: אני לא יודע מי יכול לתת לי, כבוד השרה, אבל זאת סוגיה שתשפיע על איכות חיינו, בתוך המדינה, בתוך החברה הישראלית.

דניאל בן-סימון: לא רק להעלות, אלא איך איכות העלייה ואיכות הקליטה של אנשים שבעצם שמים את יהבם על המדינה ומכיוון שהמדינה, אודות לממשלה שלך, מתנערת יותר ויותר מאחריות חברתית, אני תוהה איך זה יקדם את האוכלוסיות האלה, במיוחד החלשות במיוחד.

דניאל בן-סימון: זה הכל.

דני דנון: תודה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני מבקש מהדוברים הבאים לצמצם כי אנחנו צריכים לסיים עוד מספר דקות.

דני דנון: מארק בסין, ראש המועצה המקומית בני עייש, בבקשה.

מארק בסין: תודה אדוני יושב הראש, גברתי השרה, יושב ראש פורום הסגנים, ברכות על היוזמה לכנס את הישיבה בנושא של יחסי עבודה עם משרד הקליטה והסגנים.

מארק בסין: במרכז שלטון מקומי קיימת ועדה, כידוע, לקליטת עלייה, שאני עומד בראשה והחברים בוועדה הזאת, מטבע הדברים, רוב החברים הם סגנים, מחזיקי תיק קליטה וחברי מועצה מחזיקי תיק קליטה.

מארק בסין: לצערי רק שלושה ראשי רשויות במדינת ישראל הם גם המחזיקים את התיק.

דני דנון: מי השלושה?

דני דנון: ערד ---

מארק בסין: עבדכם הנאמן- אני, ערד ושמעון גבסו.

מארק בסין: אני חושב שיש פה איזו שהיא, הייתה כאן איזו שהיא, נדמה לי, חוסר הבנה מה המשמעות של מחזיק תיק קליטה ברשות מקומית.

מארק בסין: מחזיק תיק קליטה זה אותה פרסונה שראש רשות ביקש ממנו, שזה נבחר ציבור – חבר מועצה או סגן – לעזור לראש רשות לגבש מדיניות בנושא זה או אחר.

מארק בסין: זה לא מחויב במציאות שראש רשות מעביר את הסמכות הזאת, או מטיל את התיק, על חבר מועצה.

מארק בסין: יש נושאים רבים שבאחריות, By definition, על פי הגדרה, על כתפיים של ראש הרשות, ולא תמיד הוא מבקש סיוע בגיבוש מדיניות.

מארק בסין: אבל ברוב הרשויות קולטות עלייה, שלגבי נושא הגדרה של רשות קולטת עלייה כאן הייתה התייחסות, יש בעייתיות בנושא הזה ואני כבר מקדים ואומר שאם הייתי מבקש מהכנסת במה לטפל, זה בהגדרה וקביעה מי זאת רשות קולטת עלייה, כי הקביעה קיימת משנות ה-50 והיא כבר לא רלבנטית; והנושא השני זה הסדרת מעמדם של מנהלי מחלקות הקליטה.

מארק בסין: אז לאחר שהסברתי מה זה מחזיק תיק קליטה, רוב הקשר היום יומי של העולים, הוא עם מנהלי מחלקות הקליטה.

מארק בסין: מחזיקי תיק קליטה הם פה ואוזן לראש רשות בנושא קליטה ומסייעים לקבוע מדיניות.

מארק בסין: ובמשרד הקליטה נושבת רוח חדשה של שיתוף פעולה, מתוך הבנה שקליטה מתבצעת בתוך הרשויות.

מארק בסין: וזה לא רק כותרת, זה בא לידי ביטוי במפגשים, בפגישות עבודה בין מנכ"לים, מנכ"ל משרד הקליטה יחד עם מנכ"ל השלטון המקומי.

מארק בסין: זה בא לידי ביטוי בגיבוש נוהל קליטה משותף בין רשויות לבין משרד הקליטה ואני חושב ששיתוף פעולה הוא מתכון, מתוך הבנה של המשרד שהקליטה מתבצעת שם, עדיין לא הוסדר נושא של מנהלי מחלקות הקליטה בתוך הרשויות וצריך להסדיר את זה.

מארק בסין: הועלו כאן כמה נושאים בעבודה שוטפת.

מארק בסין: גם ביבנה הייתה טענה שיש בעיה של חוסר אינטגרציה והמלצה לחוגים משותפים.

מארק בסין: אני חושב שזה בדיוק תפקידו של מחזיק תיק קליטה להמליץ לראש רשות על מדיניות מסוימת.

מארק בסין: אני לא חושב שהכנסת צריכה או יכולה להתערב בניהול של ענייני הקליטה בתוך הרשות.

מארק בסין: כנ"ל גם לגבי העלייה אתיופית.

מארק בסין: דובר שצריך יותר סדנאות להורים.

מארק בסין: הרי קיימת ועדת היגוי בראשותו של הסמנכ"ל לקליטה עלייה, אריה קורת, כאשר הרשות קובעת לעצמה מה היא מעוניינת ואיך הכי טוב לקלוט את העולים אצלה ברשות.

מארק בסין: ובהתאם לכך ניתנים גם התקציבים.

מארק בסין: כלומר, עוד פעם, בואו נבהיר מה תפקדינו כסגנים, כמחזיקי תיק קליטה ומה אנחנו אמורים לעשות, וזה לא הכל לכנסת.

מארק בסין: אני לפי בקשתך אקצר ואני אסכם.

מארק בסין: הבקשה שלנו, כמרכז שלטון מקומי, לכנסת ולמשרד, לקדם שני נושאים.

מארק בסין: נושא של רשויות קולטות עלייה ונושא של מעמדם של מנהלי מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות.

מארק בסין: וגברתי השרה, בעניין הקרקע החומה, אני חייב לציין.

מארק בסין: בני עייש לא הגישה בקשה וזה לא תירוץ.

מארק בסין: לבני עייש אין קרקעות חומות במסגרת הגבולות הקיימים ומינהל מקרקעי ישראל לא מסוגל לפתור את זה.

מארק בסין: צריך להרחיב את היישוב.

מארק בסין: תודה רבה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: גברתי השרה, בבקשה.

סופה לנדבר: אני אבקש שאחרי ידברו סמנכ"לים שלי, אריה קורת וחביב קצב.

סופה לנדבר: ואני רוצה להתחיל רבותי מבשורה טובה בהחלט.

סופה לנדבר: אדוני יושב הראש וחברי הכנסת ומחזיקי תיק קליטה, אתם לא יודעים, אבל לפני שבועיים, בקבינט של קליטת עלייה קיבלנו החלטה, הקבינט שמנהל אותו שר החוץ, יושב ראש הוועדה, אביגדור ליברמן, החלטה על פעילי עלייה.

סופה לנדבר: הם מהיום יקבלו את התגמולים, שזה בשווי 7,000 שקלים פלוס כל שנה, ואני חושבת שזאת בשורה גם לוועדת עלייה וקליטה, גם לפעילי עלייה.

סופה לנדבר: עם מגש של כסף של עליה כולה ממדינות מאיפה שהגיעו עולים, שם איפה שהיה מאבק.

סופה לנדבר: זה אנשים שבמשך שנים לא קיבלו ממדינת ישראל שום כלום, והיום פעילי העלייה מתחילים לקבל את התגמולים ואני חושבת שזאת בשורה לוועדת עלייה וקליטה.

סופה לנדבר: עכשיו, אדוני יושב הראש, אנחנו סיימנו שנה וצריכים להגיד שלפי השוואה עם שנים שהיו, ומנתונים סטטיסטיים במשך שלוש שנים שאני שרה לקליטת עלייה, בין שנת 2009 עד שנת 2011 יש גידול של עלייה במספר עליות.

סופה לנדבר: זאת אומרת ב-8% עולים מברית המועצות יש גידול, ב-19% במספר העולים מצפון אמריקה, ב-3% מבריטניה.

סופה לנדבר: ואני מוכרחה להגיד לך, הבשורה הכי, לחנה קורן אני צריכה להגיד כאן תודה מיוחדת, המחלקה שלה שעוסקת בתושבים חוזרים.

סופה לנדבר: יש לנו גידול כמעט ב-50% בשלוש השנים האלה.

דני דנון: זה לפני הקמפיין.

סופה לנדבר: זה לפני הקמפיין ויחד עם הקמפיין.

סופה לנדבר: ואני לא רוצה להגיד, אבל אני מאד מאד מרוצה מהמחלקה, מהפעילות של כל העובדים של המחלקה, מחנה קורן, ואני צריכה להגיד – גידול של תושבים חוזרים ב-50% במשך שלוש שנים, זאת הצלחה של מדינת ישראל, וזאת פנייה לכל האנשים שנמצאים בחו"ל, ליהודים שהם עולים וליהודים שהם תושבים חוזרים.

סופה לנדבר: מדינת ישראל רוצה את כולם כאן, בבית של כולנו.

סופה לנדבר: עכשיו, אני חושבת שמגיע ממש למשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד לך, אדוני יושב הראש ולמחזיקי תיק קליטה ולחברי הכנסת, שההתפלגות של עולים לפי מקצועות זה מדענים, זה אנשים שעוסקים בראיית חשבון, עורכי דין, רופאים, אמנים, מורים, מהנדסים וגם בפעילות שלנו לשנים הבאות ולשנה הזאת בתעסוקה, אנחנו ניתן דגש על שילובם בחברה הישראלית בתעסוקה של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: עכשיו, אני כן רוצה להגיד ולנצל את ההזדמנות, תודה לעובדים של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: נמצאים כאן שני הסמנכ"לים שלנו – אריה קורת וחביב קצב, ותודה מיוחדת על כל הפעילות לכל עובדי המשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: אנחנו עשינו רה-אורגניזציה, יצאו לפנסיה 70 איש, ואני בטוחה בכך, או מאמינה בכך שאתם במקום לא הרגשתם שאנחנו עוברים את הרה-אורגניזציה והמצב במשרד לקליטת עלייה לא היה פשוט במשך שנה, ואתם גם לפי התקציבים שנתנו ושנמשיך לתת, אני מקווה, עם כל הקיצוצים אנחנו לא יכולים להגיד על השנה הזאת, בגלל שיש קיצוץ רוחב.

סופה לנדבר: אבל אנחנו בהחלט נמשיך בפעילות עם השותפים שלנו.

סופה לנדבר: ואני רואה ברשויות את השותפים שלנו, שותפים בכירים שלנו, בגלל שאתם עם הכסף של המדינה, ישר מתחילים לקלוט את העולה, וכאשר אנחנו מדברים על אינטגרציה, אני מאמינה שאינטגרציה עושים כולנו יחד.

סופה לנדבר: זה לא רק המשרד לקליטת עלייה, זה לא רק העירייה, זה לא רק ארגוני עולים.

סופה לנדבר: כולנו יחד אחראים על אינטגרציה, והיכן שיש איחור באינטגרציה, אני לא רוצה לשים אצבע מאשימה על נקודה שגרמה בעיר זו או אחרת לחוסר אינטגרציה, אבל בהחלט כולנו אשמים.

סופה לנדבר: כולנו, בלי יוצא מן כלל.

סופה לנדבר: עכשיו, אני רוצה להגיד לך, המשרד לקליטת עלייה תומך ב-120 רשויות, בתקציב הישיר שגדל עד 26 מיליון שקלים, תקציב ישיר.

סופה לנדבר: כאשר הגעתי למשרד התקציב הישיר עמד על 6 מיליון.

סופה לנדבר: אנחנו תומכים ברשויות שיש להם שם עולים חדשים, איפה שהעולים מגיעים בודדים – הם לא יכולים, לפי הדרישה של משרד האוצר.

סופה לנדבר: אנחנו תומכים ברשויות שיש שם קליטה ישירה, וכאן עם הסוכנות היהודית, אנחנו ממשיכים לשלוח ואני אישית ביקשתי מהסוכנות ואני מבקרת במדינות, ואני רואה ירידים שהסוכנות עורכת ואני צריכה להגיד שיש מספר ערים ששם פעילי הסוכנות ופעילי לשכת הקשר אמרו תודה רבה לאותה נציגות בכירה של רשויות, שכן רוצים לעשות הכל כדי שהערים יקלטו את העולים.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שאנחנו גם שינינו, אתה יודע, תמיד אשדוד, העיר שאני חיה, הייתה עיר מובילה במספר עולים, הייתה במקום ראשון והיא מתחרה עם חיפה.

סופה לנדבר: היום מאשה, עם כל הפעילות והעיר ירושלים היא עיר קולטת עלייה, עיר שנמצאת במקום הראשון.

סופה לנדבר: עכשיו, אני אמרתי 26 מיליון תקציב ישיר, ו-26 תקציב עקיף.

סופה לנדבר: זאת אומרת, יש לנו פרויקטים כמו מחשב לכל ילד, תגבור לימודים, אופק ופלא, פרויקטים שאתם מכירים וסגני ראשי הערים מכירים.

סופה לנדבר: כחול ולבן, טיולי מורשת, מרכזים לצעירים, זה ה-26 מיליון הנוספים שאנחנו מעבירים לעיריות.

סופה לנדבר: עכשיו, אני צריכה להגיד שאני לוקחת על עצמי, שאני מכירה את התהליכים הבירוקרטים שיש במשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו ונמשיך להילחם עם הבירוקרטיה.

סופה לנדבר: אני מאמינה שיש קשיים ואני מבטיחה לבדוק אותם השנה מול חשבות המשרד והמחלקה המשפטית, אנחנו נתקן יחד אתכם, בגלל שבעצם אנחנו בימי עיון, שהיה כבר יום עיון בתחילת הקדנציה שאנחנו נעשה, ומזמינים גם אותך.

סופה לנדבר: ביום העיון הראשון אנחנו בעצם לימדנו בקשר ישיר עם המשרד לקליטת עלייה, בלי בירוקרטיה, להרים טלפון ואני מזמינה אתכם שוב.

סופה לנדבר: אם יש בעיה, תרימו טלפון ותגידו לי יש לי בעיה כזאת או אחרת, ואני אסירת תודה לך ארקדי.

סופה לנדבר: אנחנו כן מתקנים מיום ליום את הקשר הישיר, בגלל שאני חושבת שאתם שליחים של כל מדינה בקליטה ישירה, בקליטה שבעצם אתם וארגוני העולים, זה דבר חשוב ביותר.

סופה לנדבר: אני מתקנת את עצמי, אני אמרתי תאריך לא נכון, ב-10 בחודש הזה יש יום עיון, יומיים.

חביב קצב: יומיים -10 בינואר ו-10 בפברואר.

סופה לנדבר: זה חשוב ביותר.

סופה לנדבר: עכשיו, בקשר לסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: אדוני יושב הראש אתה יודע שיש אמנה במדינת ישראל בין הסוכנות היהודית ומדינת ישראל.

סופה לנדבר: ובאמנה הזאת עלייה זה סוכנות, קליטה זה אנחנו.

סופה לנדבר: יש כמה תהליכים בקליטת עלייה שלקחו בסוכנות, הסוכנות כארגון לקח על עצמו.

סופה לנדבר: עכשיו, כדי לבדוק את הפרויקטים אנחנו ישבנו עם נתן שרנסקי, אני נתתי לבכירים, למשנה למנכ"ל, דימה, המנכ"ל של המשרד לא נמצא כרגע עכשיו.

סופה לנדבר: אני גם רוצה להגיד הוא לא רק עולה לשעבר, הוא לא רק מכיר את זה מתפקידו הקודם, כממלא מקום ראש עיריית קצרין, הוא בן אדם שלדעתי עובד יפה ומגיע לו כל הברכות ותודתי על כך.

סופה לנדבר: אבל בסוכנות יש גם פרויקטים שהם בסכנה.

סופה לנדבר: אנחנו לקחנו בחשבון שהסכנה לפרויקטים, אנחנו כן אומרים שימשיכו בעידוד עלייה ואני מאמינה שמשאבים צריכים להעביר למדינות, היכן שיש גם ועדות עליה.

סופה לנדבר: דימה עכשיו נמצא בארגנטינה, הוא אומר שלמרות שהחברים היו שם, יש שם בעיה קשה ביותר והיהודים בארגנטינה ובברזיל לא כל כך מרוצים מהתהליכים, ואני מאמינה שבסוכנות יתקנו את הדברים.

סופה לנדבר: עכשיו, את הפרויקטים שאנחנו צריכים ואני מוכנה לקחת על עצמי וחברי הוועדה צריכים לדעת, זה פרויקטים שקשורים לקליטה של יוצאי אתיופיה במרכזי קליטה, פלשמורה במרכזי קליטה.

סופה לנדבר: זה אולפני א', זה חיילים בודדים, זה מינהל סטודנטים שנמצא בסכנה.

סופה לנדבר: כאשר אני נכנסתי בתחילת הקדנציה, הסוכנות באופן משמעותי יצאה מהפרויקט הזה בלי להודיע, והייתי צריכה לגייס כספים ואתם צריכים לדעת.

סופה לנדבר: אנחנו גייסנו את הכספים והיינו צריכים למצוא אותם בפרויקטים אחרים, ולקצץ במשהו כדי להכניס למינהל סטודנטים.

סופה לנדבר: וצעירים במדינת ישראל חשובים לכולנו.

סופה לנדבר: אנחנו הגדלנו את מספר הפרויקטים שאנחנו רוצים לקחת על עצמנו, אבל אני כשרה לקליטת עלייה לא יכולה לקחת את זה.

סופה לנדבר: אני נתתי דין וחשבון לראש הממשלה וביקשתי ממנו לקחת בחשבון, אם יהיה אישור הממשלה ל-100 מיליון שקלים שחסרים לפרויקטים האלה, אני לא אקח את זה על עצמי, אבל אם ראש הממשלה וממשלת ישראל יחליטו שקליטת עלייה שהייתה בסוכנות היהודית ובחוסר תקציב, יש חשיבות להעביר את הפרויקטים.

סופה לנדבר: בחוסר כספים ממשלת ישלח תיקח את זנה על עצמה.

סופה לנדבר: אני כשרה לקליטת עלייה אשמח שהפרויקטים האלה יהיו במסגרת שלי.

סופה לנדבר: אבל לזה צריכים כמעט 100 מיליון.

סופה לנדבר: עם הקליטה של יוצאי פלשמורה, אני חושבת שיוצאי אתיופיה, על משרד הקליטה בשלוש השנים האלה לא יכולים להתלונן.

סופה לנדבר: בכל הפרויקטים, לא הזמנו לכאן את דוד יאסו, אבל הוא מנהל אגף היחידי במשרדי הממשלה שהוא יוצא אתיופיה.

סופה לנדבר: הוא מכיר לא במילים אלא מקרוב.

סופה לנדבר: אנחנו עוקבים אחר הפעילות של האגף, אני האחראית על כל מוקד וד"ר נגוסה, יש לנו, מה אפשר לעשות?

סופה לנדבר: אני לא מסכימה איתך.

סופה לנדבר: אני לא מסכימה, אתם צריכים לשתף יותר פעולה עם רשויות שאתם נמצאים שם.

סופה לנדבר: אני לא אוהבת שתמיד אומרים לא מרוצים ולא מרוצים.

סופה לנדבר: את התקליט צריכים לשנות.

סופה לנדבר: יוצאי אתיופיה צריכים לעבור אינטגרציה, ואני כשרה לקליטת עלייה עשיתי ואעשה הכל כדי שהאינטגרציה הזאת תיכנס לתוקף בכל עיר ועיר.

סופה לנדבר: אני עוד לא הרמתי טלפון לראש עיר אחד או למחזיק קליטת עלייה, שאמר לי – אני מסרב לתת תמיכה.

סופה לנדבר: עכשיו, כל מוקד שיש בכל עיר, הוא לדעתי עוזר והוא מחזיק את היד על כל אותן בעיות, כמו שיש וקיימים בקליטה של יוצאי אתיופיה.

סופה לנדבר: אנחנו כן עשינו המון שינויים, נכון חביב?

חביב קצב: נכון.

סופה לנדבר: וכדי שיפנו מרכזי קליטה, אבל גם יוצאי אתיופיה צריכים לתת לזה יד.

סופה לנדבר: אתה יודע כמה בודדים צעירים שמחזיקים מרכז קליטה ומיטות במרכז קליטה שנים רבות.

סופה לנדבר: הם כבר לא נמצאים שם אבל מחכים שמישהו ייתן להם דירה.

סופה לנדבר: בזמן שמדברים על אינטגרציה וכניסה לחברה הישראלית ולהיות שווים בין שווים, אז גם צריכים להיות שווים בין שווים, ואתה יודע, אני בעד העדפה מתקנת, אבל גם צריכים לקחת על עצמו, כל אחד מאיתנו, וזה לא משנה אם הגיע מאתיופיה או ממדינה אחרת, צריך להגיד.

אברהם נגוסה: כבוד השרה, זה לא אני המצאתי את זה, השטח מדבר בעד עצמו.

דני דנון: ד"ר נגוסה, תודה.

דני דנון: אני מבקש לסיים.

סופה לנדבר: אתה יודע, השטח מדבר ואני לא רוצה להגיד ולהשוויץ כאן, כמה השטח מגיע למשרד לקליטת עלייה ואומר תודה.

סופה לנדבר: ואגב, הדלת שלי פתוחה לא רק לעולים ממדינה זו או אחרת.

סופה לנדבר: עולים מאתיופיה, כל יושבי ראש ארגוני יוצאי אתיופיה, לדעתי יותר מדי, צריכים להתאחד ולהיות כולם יחד, ואתה בדיוק יודע ואני עכשיו לא אדבר, כן, כן.

סופה לנדבר: הממשלה קיבלה החלטות שלא הייתה מקבלת במשך שנים רבות ואת זה אסור לשכוח.

סופה לנדבר: מקיר הזיכרון שעכשיו הוועדה התחילה לפעול, והמון המון דברים.

סופה לנדבר: אבל לזה גם אתם צריכים לעזור, מה אפשר לעשות?

סופה לנדבר: צריכים להתאחד ואתה יודע מה יכול להיות, שיש סגני ראשי ערים דוברי רוסים ואין סגני ראשי ערים יוצאי אתיופיה, בגלל שהעלייה הזאת מפוזרת והם לא מסוגלים להתאחד.

סופה לנדבר: כאחד יתאחדו – יתנו תמיכה לאותם אנשים שצריכים להיבחר ואני חושבת שבתוך העלייה הזאת יש המון המון אנשים שעלו על דרך המלך, הצליחו במדינת ישראל ו מספיק לבכות כל החיים.

סופה לנדבר: מספיק לבכות.

סופה לנדבר: צריכים גם לדעת להגיד תודה על מה שנעשה, על מה שאנחנו עושים ואנחנו עושים בשיתוף פעולה.

סופה לנדבר: ולסיכום ---

דני דנון: משפט אחרון.

דני דנון: אני מכבד ומעריך את השרה, אבל אני חייב לקצוב.

סופה לנדבר: זה המשפט האחרון, אדוני.

סופה לנדבר: אדוני יושב ראש פורום הסגנים, אני אשמח מאד, אשמח מאד אם אתה תזמין אותי לפורום.

סופה לנדבר: אנחנו ניתן שם את האני מאמין של המשרד ואנחנו גם נצליח לספר על מה שהצלחנו יחד אתכם.

סופה לנדבר: ובמשפט אחרון, מחר קול קורא, אנחנו מסיימים את הקול קורא.

סופה לנדבר: המכרז שלנו מסתיים ואני רוצה להגיד לך, אדוני ראש העיר, שלא יהיו כאן תירוצים מאף ראש עיר שנמצא במרכז המדינה.

סופה לנדבר: אני אישית הרמתי טלפונים לראש עיריית הרצלייה, לראש עירית בת-ים, לראש עיריית נתניה, לראשי ערים במרכז ובתל אביב ---

דני דנון: כמה מעטפות הגיעו?

סופה לנדבר: אנחנו מחר נגיד לנו.

סופה לנדבר: אסור לנו לספור את המעטפות לפני זה.

סופה לנדבר: אנחנו יש לנו תנאי מכרז או קול קורא, אבל מחר אתם תדעו מי באמת רצה את העלייה.

סופה לנדבר: ואני רוצה להגיד במשפט אחרון – אין היום תירוצים.

סופה לנדבר: אם אין קרקע חומה, יש קרקע של מינהל מקרקעי ישראל לפי החלטה של ממשלה.

סופה לנדבר: ועל הקרקע הזאת ניתן לבנות ואנחנו, מדינת ישראל, ממשלת ישראל וראש הממשלה, אנחנו תומכים, אני מאמינה שגם משרד האוצר לא יעשה לנו בעיות, אנחנו תומכים ונתמוך בראשי הערים, כספית, אלה שירצו להקים מחר דיור לאותם קשישים ולפתור את בעיית הדיור שלא היה לה במשך 20 שנה במדינת ישראל.

דני דנון: תודה רבה לשרה.

דני דנון: אני מתנצל בפני שאר המבקשים.

דני דנון: משפט קצר לרזי אחרק מראש העין, ואנחנו חייבים לסכם.

דני דנון: רזי, בבקשה, בקצרה.

רזיאל אחרק: טוב, אני באמת לא אאריך.

רזיאל אחרק: קודם כל אני מצטרף לברכות של כולם, אתם עושים פה עבודה נפלאה.

רזיאל אחרק: לאורי שבאמת הרים את היוזמה ולך דני, שבעצם זה לא מובן מאליו.

רזיאל אחרק: זה מבורך לבוא ולשמוע את כולם ולחוש את השטח מה הוא אומר ואז לקבל החלטות.

רזיאל אחרק: תראו, קליטה זה אירוע קשה.

רזיאל אחרק: עד היום מרגישים את הקליטה ואת העלייה של שנות ה-50, עד היום, וכמו שאמרו כאן, מתברר שהקליטה של הדור השני היא הרבה יותר קשה.

רזיאל אחרק: אני מחזיק תיק הספורט וההנדסה בראש העיר, שמי רזיאל אחרק, סגן ראש עיר, לא מחזיק הקליטה, ואני מרגיש את זה דרך הספורט, ואני חושב שבכסף קטן אפשר באמת לקחת את כל הנוער, הילדים שקשה להם עם הקליטה ולהכניס אותם לתוך פעילות.

רזיאל אחרק: האבסורד הוא שראש העיר, שיש בה 10% משפחות עולים, שזה בערך 1,000 משפחות, ותקן אותי אם אני טועה שם לגבי התקציב, 20,000 שקלים.

רזיאל אחרק: אם אני מחלק את זה ל-1,000 משפחות זה 22 שקלים למשפחה, 5 שקלים לנפש, לקליטת עלייה.

רזיאל אחרק: אני לא מדבר עכשיו לשכת הרווחה ---

סופה לנדבר: לא אתה סופר לא נכון.

רזיאל אחרק: יכול להיות.

סופה לנדבר: כשעולה חדש לפי הנתונים שלנו שמקבל תמיכה ממשרד הקליטה וממשרד האוצר קודם כל, זה עד 10 שנים בארץ, אז כנראה הם עברו את הזמן.

רזיאל אחרק: אז אוקי, בדיוק זה מה שאני בא לומר.

רזיאל אחרק: היא אמרה פה שהדור השני הרבה יותר קשה לו להיקלט.

רזיאל אחרק: עכשיו תראי, כבוד השרה, מה שלא תשקיעי עכשיו 10 שקלים, תשקיעי בעוד 15 שנה 1,000 שקלים.

רזיאל אחרק: כל ילד, כל נער שלא נקלט כמו שצריך – אנחנו נפגוש אותו ברווחה, אנחנו נפגוש אותו בכל מיני מקומות שלא היינו רוצים לפגוש אותם.

רזיאל אחרק: ואני חושב שלא מדובר בכסף ישיר לתת איזו שהיא הקצאה או איזו דירה.

רזיאל אחרק: אני מדבר על פעילות, לקחת אותם מהשטח ולתת להם פעילות.

רזיאל אחרק: תודה רבה.

דני דנון: תודה.

סופה לנדבר: אני אמסור את זה לשרת הספורט.

דני דנון: ד"ר סידלקובסקי מקריית שמונה נמצא פה?

דני דנון: אני חייב לסכם את הדיון אז אני מתנצל בפניך ובפני שאר החברים שהגיעו.

דפני מושיוב: אפשר הערה קצרה?

דני דנון: לא.

דני דנון: אני מתנצל, יש הרבה דוברים שביקשו, אבל דיברו פה הרבה ויש עוד הרבה דברים שלא הספיקו.

דני דנון: אני אשמח להמשיך את הדיון ולהקריא הודעת סיכום, עד שאנחנו נעשה דיון נוסף אורי, נעשה את זה ברשות.

דפני מושיוב: אפשר הערה קצרה שהיא פשוט בקשה?

דפני מושיוב: האם אפשר ליצור סטנדרטיזציה בין המשרדים להגדרה מי הוא עולה חדש, מי הוא עולה ותיק?

דפני מושיוב: זה אחד הדברים שקצת חסרים וכדאי אולי להתייחס אליו וליצור איזה שהם סטנדרטים מה נקרא הצלחה ואיפה המקומות שקצת יותר קשה לנו ולראות את השילוב בין משרדי הממשלה.

דני דנון: תודה.

איציק הלמן: גם אני מבקש בקשה כבוד יושב הראש, מאיציק הלמן, אני יושב ראש איגוד יוצאי ברית המועצות בבאר שבע, והנושא הוא מקצר החוק שיזמת וברכתי אותך, חוק ערים קולטות עלייה.

איציק הלמן: רק ביקשתי להוסיף להצעת החוק שלך שההכנסות שיהיו כתוצאה מהחוק הזה, מה שנקרא בשפה המקצועי – ייצבעו ויחזרו לפיתוח נושא העלייה באותה העיר.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות קיימה ישיבה מיוחדת עם פורום סגני ראשי ערים, בהשתתפות יושב ראש הפורום מר אורי בוסקילה, שרת הקליטה, נציגי המשרדים וסגני ראשי ערים מכל רחבי הארץ.

דני דנון: הוועדה קוראת למשרד הפנים לעגן את מעמד מנהלי מחלקות קליטת עלייה בחוק; הוועדה תמשיך לקדם הצעת חוק לשינוי ועדכון קריטריונים של ערים קולטות עלייה; הוועדה מודה לשרת הקליטה, למשרד הקליטה, למשרד החינוך, למשרד הרווחה, לארגונים ולסגנים על פעילותם למען קליטת עלייה.

דני דנון: אני רוצה להודות לכולם שהגיעו, ואנחנו אורי, נשמח לעשות דיון המשך, לא בכנסת, יחד עם הסגנים ולהמשיך לדון לעומק בסוגיות.

דני דנון: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה רבה.