הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 69, 2011-11-28 12:00

ניצן הורוביץ: צהרים טובים לכולם.

ניצן הורוביץ: אנחנו פותחים את ישיבת הועדה לעובדים זרים בכנסת.

ניצן הורוביץ: הנושא היום הוא מוגדר כדיווח של משרדי ממשלה על הערכות בעניין הפחתת מכסות העובדים הזרים בתחומים שונים וזה במסגרת מתווה שהממשלה מחויבת אליו להפחתת העובדים הזרים בענפים שונים.

ניצן הורוביץ: אני רק אסביר: בשנתיים האחרונות נחתמו שני הסכמים משמעותיים לגבי הסדרת הפחתת מספר העובדים הזרים בענפי הבניין והחקלאות.

ניצן הורוביץ: לפי ההסכמים האלה עד 2016 אמור מספר העובדים הזרים בחקלאות לרדת ל – 18,900, כמעט 19,000.

ניצן הורוביץ: ואילו בענף הבניה אמורה המכסה להתבטל.

ניצן הורוביץ: העניין שעומד בבסיס הדיון ובבסיס המתווה הזה, שהוא כאמור מתווה של הממשלה, הוא המחויבות והרצון להביא לשילוב עובדים ישראלים, ולהפחית, ככל האפשר, את התלות שלנו בעובדים ובזרים שמגיעים הנה.

ניצן הורוביץ: אני חייב לציין עוד נקודה.

ניצן הורוביץ: מתנהל בזמן האחרון דיון ציבורי שהולך ומתלהט בסוגיה של אנשים שמגיעים לארץ בכל מיני דרכים ומכל מיני מקומות.

ניצן הורוביץ: הגישה הכללית היא באמת, גם בועדה הזאת, היא לאפשר לעובדים ישראלים להשתלב בענפים השונים ולמנוע העסקה של עובדים זרים מכל מיני סוגים ומינים ואישורים ותחומים.

ניצן הורוביץ: זאת הגישה שלנו.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להסביר שבמסגרת ההסכמים שנחתמו נקבעו האמצעים שאותם ינקטו המעסיקים והמדינה כדי להשיג את ההפחתה הנדרשת.

ניצן הורוביץ: בענף החקלאות ניתנים מענקים לטובת מיכון.

ניצן הורוביץ: והוקצע סכום לעידוד מעסיקים להעסיק עובדים ישראלים, ובענף הבניה נקבעו שני מסלולים להכשרת עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: אנחנו קיימנו בועדה הזאת, לפני כמה שבועות, דיון במשרד המסחר והתעשייה, אצל שרון קדמי, בנושא של השתלבות עובדים ישראלים בענף הבניה, ובעוד שבועיים כמדומני, אנחנו נקיים, הועדה הזאת סיור, אני מזמין את כולכם, בקורס הזה שמקיימים להכשרת עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: אנחנו נבקר, נדמה לי, בחולון, אם אני לא טועה, וביפו, מקומות שבהם כבר יש אתרים שבהם מכשירים עובדים ישראלים להשתלב בענף הבניה, כדי לצמצם את התלות בעובדים זרים.

ניצן הורוביץ: אני עוד רוצה לומר לכם שהמטרה המרכזית, כפי שאמרתי, באמצעות הפחתת העובדים הזרים, היא שילוב של עובדים ישראלים, אבל גם קידום הענפים שבהם מועסקים העובדים הזרים באמצעות מיכון ותיעוש, מודרניזציה, סטנדרטיזציה של ענפים שהם עתירי עובדים זרים ועובדי כפיים.

ניצן הורוביץ: אז אני אבקש, ואני מגדיר במיוחד את הנושא הזה, אנחנו לא מדברים כאן על יבוא מסרילנקה אן לא, כל הדברים האלה, אנחנו מדברים על הערכות של הגופים השונים, בראשם משרדי הממשלה, למתווה הזה של הפחתת העובדים הזרים, כפי שציינתי.

ניצן הורוביץ: אני רק רוצה לוודא שהמוזמנים שלנו הגיעו.

ניצן הורוביץ: יש פה מישהו ממשרד האוצר?

ניצן הורוביץ: מי הוזמן?

ניצן הורוביץ: אז צריך לבדוק למה הם לא.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: ומי כאן עוד נמצא מהממשלה?

ניצן הורוביץ: מי?

ניצן הורוביץ: כן?

מוטי שגיא: משרד התמ"ת.

ניצן הורוביץ: כן, משרד התמ"ת.

ניצן הורוביץ: אתה מוטי?

מוטי שגיא: מוטי שגיא.

ניצן הורוביץ: מוטי, כן.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

ישראל אוקסנהורן: ישראל אוקסנהורן, שירות התעסוקה.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

תהילה לוגר-פרימן: תהילה לוגר, רשות ההגירה.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

יהודית כרמי: יהודית כרמי, משרד החקלאות.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

ניצן הורוביץ: אנחנו נתחיל.

ניצן הורוביץ: יש כאן גם כמה חברי כנסת.

ניצן הורוביץ: אני מברך את יו"ר הלובי החקלאי בכנסת, חבר הכנסת שי חרמש, ואת ידידי, חבר הכנסת דב חנין.

ניצן הורוביץ: אז בבקשה, דב ביקש.

ניצן הורוביץ: בבקשה דב.

דב חנין: תודה אדוני היושב ראש.

דב חנין: זו גם, אדוני היושב ראש, הזדמנות לברך אותך על כניסתך לתפקיד החשוב הזה של יושב ראש הועדה.

דב חנין: זו הפעם הראשונה שאני מצליח להגיע להשתתף אפילו בחלק של דיון של הועדה החשובה הזו.

דב חנין: הנושא שנמצא היום על סדר יומה של הועדה הוא נושא חשוב ביותר.

דב חנין: צריך להבין שמנגנוני השוק יוצרים העדפה עצומה לעובדים זרים.

דב חנין: אם אנחנו נשאיר את הסוגיה הזאת לחסדיו של השוק, אז העובדים הזרים הם עובדים מוגנים פחות.

דב חנין: הם עובדים זולים יותר.

דב חנין: הם עובדים שנתונים לשרירותו של המעסיק.

דב חנין: הוא יכול להחליט מתי הם עובדים, איך הם עובדים, באיזה צורה הם עובדים וכדומה.

דב חנין: לכן, העובדה שענף החקלאות נשען בחלקו על עובדים זרים מאד מאד מובנת.

דב חנין: מאד מובנת.

דב חנין: אם אנחנו רוצים להתמודד עם ההיזקקות הזאת, או עם ההשענות הזאת בלי לפגוע בחקלאות, כי הרי אף אחד מאיתנו איננו רוצה שהחקלאות הישראלית תיפגע, צריכה להיות פה מדיניות ממשלתית כוללת שצריכה לכלול את כל החוליות של המערכת הזאת, החל מהפשרה, המשך בליווי ובעידוד ובסבסוד של העובדים הישראלים וכלה בסיוע לאותם מעסיקים, סיוע לאותם מעסיקים אם זה בתחום החקלאות, או בתחומים אחרים, שבוחרים להעסיק עובדים ישראליים.

דב חנין: אני רואה פה מולי את מר אדיב, שהארגון שהוא פעיל בו, עומד בראשו הוא ארגון שבמשך שנים מנסה לקדם עובדות, בדרך כלל עובדות ערביות, להעסקה בתחומי החקלאות, ואני מבין שלמרות שישנן הצלחות בתחום הזה, יש הרבה מאד חסמים ומחסומים לאורך הדרך.

דב חנין: אנחנו מאד רחוקים ממצב שבו כל אשה שאומרת היום: אני רוצה לעבוד.

דב חנין: אני רוצה לעבוד בחקלאות, יכולה לעבוד ומועדפת, כמסלול ברירה טבעי, לכל המערכות שמבקשות כוח עבודה.

דב חנין: אנחנו צריכים, לדעתי, לבחון אחת לאחת את כל החסימות האלה, את כל החסמים האלה, כדי לברר מה קורה בדרך שהמדיניות העקרונית, המוצהרת, של העדפת עובדים ישראלים לא מגיעה למימוש בפועל.

דב חנין: לכן אדוני היושב ראש, אני מברך על קיומו של הדיון הזה.

דב חנין: אני חושב שהדיון הזה צריך באמת להתמקד, כפי שהוא גם מתוכנן, בסוגית ההכשרה, אבל סוגית ההכשרה כשלעצמה לא תואיל לנו אם אנחנו לא נוכל להבטיח מנגנונים קונקרטיים של העדפה בכל אחת ואחת מהחוליות.

דב חנין: פה צריך לשמוע, קודם כל, לפי הבנתי, את שני הצדדים של המשוואה: את הצד של אלה שמייצגים עובדים פוטנציאליים שיכולים ורוצים לעבוד בתחומים האלה, ואת הצד של אלה שמעסיקים ומעסיקים פוטנציאליים שיכולים להסביר לנו איפה מבחינתם נמצאים הכשלים, איפה מבחינתם נמצאים החסמים, ולמה מבחינתם לא אפשרי היום לקדם העסקה הרבה יותר אינטנסיבית של עובדים ישראליים בתחומים הרלוונטיים?

דב חנין: תודה אדוני.

ניצן הורוביץ: תודה חבר הכנסת דב חנין.

ניצן הורוביץ: יש לנו כאן נציגי ארגונים, נציגי מעסיקים, יש לנו נציגי החקלאים וכמובן נציגי הממשלה.

ניצן הורוביץ: אז אני אבקש מחברנו בממשלה להתאזר קצת בסבלנות, בואו תשמעו, נשמע ביחד עם הטענות השונות, ואתם תתייחסו בהמשך.

ניצן הורוביץ: בבקשה, חבר הכנסת שי חרמש.

שי חרמש: כשמתחיל דיון כזה אני תמיד נוהג לומר שעובדים זרים זה לא עבודה זרה.

שי חרמש: צריך להבין ששום טכנולוגיה שבעולם, ניצן, קודם כל ברכותיי, הופעתי הראשונה אחרי שנבחרת וזה רוח חדשה וטובה שנושבת בועדה.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

שי חרמש: זה נכנס לפרוטוקול?

שי חרמש: זה בסדר?

ניצן הורוביץ: בהחלט.

שי חרמש: זה חשוב לי.

שי חרמש: יבוא יום אחד היסטוריון וידע שרוח חדשה באה לועדה, ואתה עומד בראשה, ואני מברך אותך.

ניצן הורוביץ: אוקיי.

שי חרמש: שום טכנולוגיה שבעולם, לא בשום מדינה שבעולם, לא במדינת ישראל, מצאה את הפתרון להוריד את הפלפל מהשיח לתוך הקרטון.

שי חרמש: בדרך בין לבין זה עובר במגע יד אדם ולא יעזור שום דבר.

שי חרמש: צריך לזכור עוד דבר אחד, העובדים הזרים בארץ עקב ההתניות החוקיות של שכר מינימום, של אגרות, היטלים, הוצאות אכסון, ביטוח רפואי, 10 אחוז מס על עובדים זרים, עבודה זרה איננה עבודה זולה.

שי חרמש: באמת, אם מישהו חושב שמטיילים פה עבדים בחינם, ואוספים אותם מהשדה ומרוויחים על זה, העסקת עובד זר על פי החוק ואני אומר שוב פעם, העסקת עובד זר על פי החוק, כי ודאי יקומו פה ויגידו על כל מיני הפרות חוק למיניהם, אז כשיש הפרת חוק, משרד המסחר והתעשייה תפקידם לאכוף את החוק, ... ואין צידוק לכל מי שלא מקיים את חוקי העבודה במדינת ישראל.

שי חרמש: בנושא הזה לא תהיינה אי הבנות.

שי חרמש: המתווה שנחתם בכורח, ואני אומר פה שוב פעם, מתווה שנחתם בכוח עם החקלאים לפני שנתיים, הייתי אומר אפילו באינוס פומבי, הוא מתווה לא ישים.

שי חרמש: הוכחה אחת לזה: עובדה שנאלצו כולם, על דעת כולם בשנה שעברה, לעצור את המתווה לשנה.

שי חרמש: אתה מודע לעניין ניצן?

ניצן הורוביץ: אני מודע.

שי חרמש: את אותו מתווה שהיינו צריכים לעמוד ב – 2011 התברר שהוא לא מחזיק מים ואי אפשר להחזיק איתו חקלאות, וכולם הבינו שצריך לדחות את המבנה היורד הזה בשנה.

שי חרמש: בשנה הזאת לא קרה שום דבר דרמטי שמאפשר את המשך המתווה היורד.

שי חרמש: כל הטכנולוגיה שנכנסה בהשקעות של עשרות מיליונים עזרה אולי בשוליים, ולחלק מהחקלאים היא עזרה, תסלחו לי, לשחלף ציוד ישן בציוד חדש.

שי חרמש: הוא לא המציא איזה שהיא פריצת דרך, כי סך הכל בחקלאות בארץ היום כל מה שניתן בפריצת דרך – מיישמים אותו בפריצת דרך.

שי חרמש: אף אחד לא עוצר היום שום טכנולוגיה רק בגלל זה שיותר זול להעסיק עובדים מאשר להעסיק רובוטיקה, או דברים כאלה.

שי חרמש: הרובוטיקה וכל ההנדסה הגנטית וכל ההשקייה וכל הבקרה, הדברים נמצאים היום בחזית הטכנולוגיה.

שי חרמש: כששמעון פרס נחת בוייטנאם לפני ארבעה ימים, הדבר הראשון שביקשו ממנו זה טכנולוגיה חקלאית ישראלית.

שי חרמש: זאת אומרת, אין היום דבר בעולם שאפשר לשים אותו פה שהחקלאים לא מביאים כי הם לא רוצים.

שי חרמש: אין.

שי חרמש: עכשיו, לאנוס היום את המתווה היורד הזה ב – 2012, משמעותו, בסופו של דבר, דב, לא יעזור שום דבר, הורדה בתפוקה החקלאית.

שי חרמש: זה תפוקה חקלאית שבארץ לא צריך לדבר בשבחה, אז בוא נדבר במונחים של כלכלה גלובלית, זה מיליארד דולר יצוא חקלאות ישירה, ומיליארד דולר יצוא מוצרים חקלאיים עקיפים.

שי חרמש: זאת אומרת טכנולוגיות, ידע, ציוד, דשנים, זרעים ודומיהם.

שי חרמש: וזה ענף עם ערך מוסף מאד מאד גבוה.

שי חרמש: זאת אומרת, מי שבא היום ואומר: בואו תורידו היום עוד 1,000 עובדים זרים, עוד 1,500 עובדים זרים בין 2011 ל – 2012 צריך להבין שבאותו רגע נסגרים אמצעי ייצור.

שי חרמש: עכשיו, אני כבר יודע מה יעלו פה מציעי התעסוקה הזמינה.

שי חרמש: אנחנו כבר להקה נודדת, נכון אדיב?

שי חרמש: מופיעים כבר הרבה, הרבה פורומים.

שי חרמש: הצרכים של החקלאות בעובדים, בעבודת ידיים אלה נתונים רשמיים, ויתקנו אותי משרד החקלאות, הם 44 אלף עובדים.

שי חרמש: העובדים הזרים זה, ההגדרה הנורמטיבית המקצועית אגב, לא בעלי עניין, לא איגוד מגדלי פרחים ולא איגוד מגדלי חלב.

שי חרמש: הגורמים המקצועיים קבעו שהצרכים הם בסדר גודל של עבודת ידיים של 44 אלף.

שי חרמש: העובדים הזרים במדינת ישראל במתווה שעליו סוכם הם 26 אלף.

שי חרמש: זאת אומרת, עדיין יש עוד כר נרחב של 18 אלף מקומות עבודה פנויים, ובלבד שיגיעו.

שי חרמש: אז נכון שבמגזר הערבי, דב, זה יותר זמין, משום שהיצע העבודה לנשים במגזר הזה הוא היצע דל.

שי חרמש: אבל כשאתה זז מהמגזר של מרכז הארץ, שאגב, גם הערבים כבר לא כל כך רצים לעבוד שם, אני רוצה לספר דוגמאות שגם במגזר הערבי מועסקים היום תאילנדים, כדאי גם את זה לזכור, ויש פה איזה ברטר.

שי חרמש: אנחנו מביאים תאילנדים, הם מביאים עובדים ערבים.

שי חרמש: זה מעניין.

שי חרמש: אבל יש חבלי ארץ שלמים שבהם אפילו ההיצע הזה אם הוא קיים או לא קיים הדיל, הוא פשוט לא קיים.

שי חרמש: אני בא להעלות פה ציפייה, או תקווה שתוך כדי הדיון הזה, כל עוד לא הוכח שהטכנולוגיות שהוכנסו הם באמת חוסכות חד חד ערכית ידיים עובדות, בוא לא נפגע בתפוקה החקלאית, אין צורך לעשות את זה.

שי חרמש: בוא נקיים מעקב שלנו, של הועדה, ובכוחותיך לעשות את זה, ולבדוק מה באמת מהטכנולוגיה שנכנסה באמת שחררה כוח אדם.

שי חרמש: כל מה ששוחרר מהטכנולוגיה החקלאות ממילא לא זקוקה.

ניצן הורוביץ: תיכף נדבר על זה.

שי חרמש: אבל אם זה לא 1,500, אלא זה רק 200, או 300, או 400 אז בואו לא נכרות את הענף שכולנו יושבים עליו, שהוא כלכלה בריאה וחזקה, ומיותר לעשות את זה.

שי חרמש: אני אומר את זה שוב פעם, קודם כל למשרד המסחר והתעשייה.

שי חרמש: כל מי שיעלה פה טענות על פגיעה בעובדים, בתנאי שירות של העובדים, חבר'ה, זה אחריות שלכם.

שי חרמש: אם אתם תבואו לפה תגידו: אין לנו כוח אדם, אני הראשון שיבוא ויגיד: אתם יודעים מה?

שי חרמש: קחו עוד כוח אדם, תאכפו.

שי חרמש: אכיפת חוקים היא כנגד מפירי חוק, אבל הועדה לא עוסקת במפירי חוק.

שי חרמש: מפירי חוק היא תפקיד של רשויות אחרות.

שי חרמש: עד כאן.

שי חרמש: תודה.

ניצן הורוביץ: תודה חבר הכנסת חרמש.

ניצן הורוביץ: זה בדיוק הנקודות, חלק מהנקודות שהעלית זה בדיוק נושא הדיון, וזה מיד נבדוק עם נציגי הממשלה לגבי המתווה היורד, ועד כמה הוא ישׂים.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אני היחידי מכל הנוכחים פה שחתם על ההסכם.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

אבשלום וילן: יש לי גם את הפרספקטיבה לנתח אותו.

ניצן הורוביץ: תיכף אבשלום, דקה.

ניצן הורוביץ: כן.

אבשלום וילן: אני יכול לדבר?

אברהם מיכאלי: טוב, דניאל אברהם, מזכיר איגוד.

ניצן הורוביץ: סליחה.

אבשלום וילן: אני מייצג ראשי של החקלאים.

אבשלום וילן: אני חתמתי על הסכם.

ניצן הורוביץ: רגע, דקה, דקה.

אברהם מיכאלי: אני בלשכת המסחר.

ניצן הורוביץ: חבר'ה, כולם בועדה הזאת.

אברהם מיכאלי: אין לי בעיה.

אברהם מיכאלי: הוא רוצה לדבר?

אברהם מיכאלי: שידבר.

ניצן הורוביץ: אין לי שום בעיה.

ניצן הורוביץ: בועדה הזאת כולם מדברים: מעסיקים, ארגונים.

ניצן הורוביץ: אני נותן זכות דיבור לכולם.

ניצן הורוביץ: אתה רוצה לאפשר לאבשלום?

ניצן הורוביץ: אבשלום בבקשה.

אבשלום וילן: תודה.

אבשלום וילן: אני התעקשתי על רשות הדיבור ולא במקרה.

ניצן הורוביץ: אין בעיה.

אבשלום וילן: משום שהייתי היחידי מתוך ארבעת החותמים על ההסכם בחקלאות שיושב פה ואני חושב בתחילת השאלות שהעלית לדיון אני רוצה להמשיך חלק מהדברים שאמר חבר הכנסת שי חרמש ודב חנין כדי לנסות לנתח ולראות לאן הולכים.

אבשלום וילן: עכשיו, במרוקו אין הרבה עובדים זרים.

אבשלום וילן: עובדים שם עם בדואים מקומיים וכו'.

אבשלום וילן: עלות העבודה במרוקו היא 150 עד 200 דולר לעובד.

אבשלום וילן: אצלנו, עם כל מה ששי תיאר, זה מגיע לסדר גודל של כ – 5,000 שקלים.

אבשלום וילן: אז תיקחו את זה בדולרים, סדר גודל, תלוי בשער הדולר, 1,300 – 1,500 דולר.

אבשלום וילן: בואו נגיד כמעט פי 8 עד פי 10.

אבשלום וילן: כלומר, אין פה יתרון יחסי.

אבשלום וילן: עכשיו, צריך להבין דבר נוסף – החקלאות הישראלית בעצם בתחילת שנות ה – 90', ההסכמים, אחרי הסכמי פריז, הכפילה את מספר החממות שלה.

אבשלום וילן: מרבית העובדים נמצאים בתוך החממות.

אבשלום וילן: עם ההסכם, אנחנו היום על 26 אלף עובדים על פי ההסכם.

אבשלום וילן: בפועל אנחנו קצת פחות מזה, 25, 24,500, סדר גודל, כל השאר הם, מה שנקרא אצלנו, בצנרת.

אבשלום וילן: אני מעריך שכ – 20 אלף מהם, בגדול, בגס, עובדים בחממות.

אבשלום וילן: לזה אין תחליפים של ישראלים.

אבשלום וילן: זאת הבעיה.

אבשלום וילן: ורוב העובדים עובדים בחממות אין תחליפים ישראלים.

אבשלום וילן: ולכן השאלה הגדולה היא, בסופו של יום, מה שאמר שי, ... הטכנולוגיה.

אבשלום וילן: עכשיו, עד היום, בהסכם שחתמנו, רוב הטכנולוגיה שנכנסה היה חילופי ציוד, מעט מזה, אולי 5 עד 10 אחוז חסכו כוח אדם.

אבשלום וילן: 90 אחוז לא חסכו כוח אדם.

אבשלום וילן: מדוע?

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, כדי להפוך את החממות טכנולוגיה ברמה גבוהה נוסח הולנד, פה מדובר בהשקעות עתק הרבה הרבה יותר גדולות.

אבשלום וילן: עכשיו, לנו יש יתרון יחסי, מה ששי ציין, גם בטכנולוגיה החקלאית, גם בגנטיקה, בכל הדברים מסביב אנחנו במקומות הראשונים בעולם: שיטות השקייה ופיתוחים הטכנולוגיים, בזנים, בכל.

אבשלום וילן: אנחנו חלשים בתחום הטכנולוגיה של תחליפי עבודה.

אבשלום וילן: וזה דבר מאד מורכב ומסובך.

אבשלום וילן: עכשיו, מה קרה פה?

אבשלום וילן: חתמנו על הסכם עם אקדח ברקה, אבל בהסכם הזה היו כמה אלמנטים שלצערי, לא במקרה ציינתי את העובדה שעם כל הכבוד לנציגי הממשלה, אף אחד מהחותמים פה יחד איתי לא יושב.

אבשלום וילן: לא מר אמנון בן עמי, שהוא ראש מינהלת ההגירה.

אבשלום וילן: לא יוסי ישי, שהוא מנכ"ל חקלאות, ולא הנציג הבכיר של האוצר שהיה לפחות צריך להיות ראש אגף תקציבים או סגנו.

אבשלום וילן: לא במקרה.

אבשלום וילן: משום שברגע שחתמנו חלה התעלמות מוחלטת.

אבשלום וילן: יש בתוך ההסכם סעיף האומר שכאשר רוצים לדון בשינוי בתוך ההסכם, יש לכנס את ועדת ארבעת האנשים שהזכרתי.

אבשלום וילן: הועדה הזאת משותקת למעלה משנה משום שהכל הולך בשיטת ההכתבות ולא בשיטת הליבון הענייני.

אבשלום וילן: האוצר לא רוצה להתקדם אז הוא מודיע למשרד הפנים ולנציגים אחרים: אל תגיעו, או תגיעו ושבו בשקט אל תדברו.

אבשלום וילן: וכך קורה שבנושאים הללו שצריך לדון, אי אפשר לדון משום שהועדה משותקת.

אבשלום וילן: אתן לך את הדוגמא הטובה ביותר: אנחנו כבר שנה מדברים על אפשרות, העלו את זה ערבה ואזורים אחרים, להכניס עובדים עונתיים והתחיל פיילוט.

אבשלום וילן: הגיעו לפני שנה 300 עובדים עונתיים.

ניצן הורוביץ: שמי הם?

אבשלום וילן: מסרי לנקה.

אבשלום וילן: עכשיו אמרנו: בואו נעשה פיילוט נוסף ואולי נגדיל.

אבשלום וילן: כי הרעיון המרכזי, לדוגמא בערבה הם יציגו את זה, יש אפשרות להגיע לחיסכון די משמעותי.

אבשלום וילן: במקום שהעובדים ישהו שנה, אולי ישעו רק 8 או 9 חודשים.

אבשלום וילן: יחזרו, ויבואו אחרי זה עוד פעם.

אבשלום וילן: אז אתה פותר הרבה מאד בעיות.

אבשלום וילן: יש גם בענפים אחרים.

אבשלום וילן: לדוגמא: הצענו קבוצות קטיף.

אבשלום וילן: בקטיף הדרים, פירות אחרים, שהעובד הזר העונתי לא יהיה צמוד לחקלאי, אלא יעבור לאורך סוגים מסויימים של קטיף ובכך אתה חוסך גם כן מספר מאד משמעותי.

אבשלום וילן: את המדינה זה לא מעניין משום שבאים פקידים שמקבלים הנחתות מלמעלה.

אבשלום וילן: אני אומר לך, חבר הכנסת ניצן הורוביץ, היום במצב הטכנולוגי של החקלאות אפשר לכווץ אלף פה אלף לשם.

אבשלום וילן: הרי שנתיים היינו בפחות, היינו ב – 22 אלף.

אבשלום וילן: פשוט חסמו את השמיים.

אבשלום וילן: היו צעקות, לא עמדו בהסכמים.

אבשלום וילן: הם פתחו את השמים בחצי שנה אחרונה.

אבשלום וילן: הגענו חזרה ל – 26 אלף ברוטו, שבנטו זה 24, 25.5.

אבשלום וילן: אבל יש מכתב שיצא הבוקר לשר האוצר, לכל השרים הרלוונטיים: דרישה לכנס את ועדת הארבעה לדון בנושא העובדים העונתיים.

אבשלום וילן: יכול להיות שפה כן ניתן להגיע לחיסכון.

אבשלום וילן: לדון בעובדה שאני לא חושב שמדינת ישראל צריכה להמשיך להשקיע כסף ולתת לחקלאים לצורך החלפת ציודים חקלאיים שלא מחליפים כוח אדם.

אבשלום וילן: אנחנו מוכנים לעצור את זה.

אבשלום וילן: זה לא עובד.

אבשלום וילן: אמרת מה שכתוב בהסכם על ישראלים?

אבשלום וילן: בוא אגלה לך סוד: אפשר לספור על אצבעות שתי הידיים את כמות הישראלים שנכנסו בעקבות ההסכם הזה.

אבשלום וילן: כלומר, זה לא עובד.

אבשלום וילן: ולכן אני מציע: בואו נבדוק ברצינות חלופות אחרות שבאמת יורידו במשהו את המספר, אבל יהיו ענייניות.

אבשלום וילן: יהיו כאלה שאפשר לעבוד איתם.

אבשלום וילן: כל מי שקשור פה לדיון ברמת מקבלי החלטות לא הגיע ולא במקרה.

אבשלום וילן: ברגע שההסכם נחתם, מבחינת האוצר והמשרדים האחרים שמתיישרים אחריו, הכל בסדר.

אבשלום וילן: הועדה הזאת צריכה, במפורש, לתבוע מהגורמים הרלוונטיים שציינתי להופיע בפני הועדה, להסביר מדוע הם אינם מכנסים את ועדת הארבעה.

אבשלום וילן: מדוע הם לא מוכנים לשנות פסיק?

אבשלום וילן: זה נכון, לפני שנה הצלחתי לשכנע את שרון גמבשו מאגף התקציבים שבמצב שנוצר, שהמדינה במשך שנתיים לא הביאה עובדים.

אבשלום וילן: אי אפשר לרדת מתחת ל – 26, ובאמת הביאו ועמדו.

אבשלום וילן: אבל כל הנושאים שעכשיו צריך לטפל, תקשיב טוב, שנה, אני לא מצליח לכנס את הועדה.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז, מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

אברהם מיכאלי: דניאל אברהם, מזכיר איגוד מגדלי הפרחים, איגוד לשכות המסחר.

אברהם מיכאלי: אני חושב מהפורום החקלאי אני היחידי שהתנגדתי להסכם בזמנו שאבשלום וילן חתם עליו.

אברהם מיכאלי: לא ראיתי בו שום פריצת דרך.

אברהם מיכאלי: לא ראיתי מיכון.

אברהם מיכאלי: לא ראיתי עובדים ישראלים.

אברהם מיכאלי: אני ראיתי את זה מראש את הבעיה והיום כל אלה שחתמו מתחילים להבין על מה הם חתמו.

אברהם מיכאלי: זה בפתיח.

אברהם מיכאלי: דבר שני – דב חנין העלה פה עניין של הכשרה של עובדים.

אברהם מיכאלי: אני מתקופתה של אורה נמיר, כמזכיר האיגוד ב – 93'.

ניצן הורוביץ: ישראלים.

ניצן הורוביץ: ישראלים.

אברהם מיכאלי: אני הובלתי מהלך להכשיר ישראלים.

אברהם מיכאלי: לפני שנתיים עם בן משה שלום הצלחנו לפתוח קורס.

אברהם מיכאלי: משה.

אברהם מיכאלי: הצלחנו להוביל את הקורס הראשון במכללת ספיר.

אברהם מיכאלי: מי הכשיל אותו לפי דעתך?

אברהם מיכאלי: משרד החקלאות.

אברהם מיכאלי: אני אומר את זה בוודאות, ואפשר לשאול את בן משה שלום.

אברהם מיכאלי: זה אחד.

אברהם מיכאלי: שניים – תיראו רבותיי, ... של החקלאות הוא לא פשוט ואנחנו מתייחסים תמיד למקטעים.

אברהם מיכאלי: אני אמרתי את זה בישיבה הקודמת: חבל שלא עושים דיון על מכלול החקלאות.

אברהם מיכאלי: כי בשביל לדון באיזה שהוא נושא במקטע אז תמיד על אחד רואה את הקטע שלו, ואז מקבל שם החלטה שהיא, לדעתי, שגויה בסופו של דבר.

אברהם מיכאלי: החקלאות, רבותיי, הגילאים של החקלאים, הממוצע הוא 63.

אברהם מיכאלי: אין דור המשך.

אברהם מיכאלי: בואו נשים את זה על השולחן בצורה הכי ברורה, הכי חדה.

אברהם מיכאלי: אני בן 63.

אברהם מיכאלי: הבנים שלי במקרה זה דור ההמשך, הם בני 40 כבר.

אברהם מיכאלי: זה דור ההמשך, וזה במתי מעט.

אברהם מיכאלי: כשאני שואל את פקיד משרד החקלאות מחוז לכיש, הוא דיבר כמה החקלאות מתפתחת.

אברהם מיכאלי: אמרתי: תגיד לי בני כמה החקלאים?

אברהם מיכאלי: אז הוא אמר: יש גם צעירים.

אברהם מיכאלי: אמרתי לו: נתת לי פה את התשובה.

אברהם מיכאלי: אם היית אומר לי שיש מבוגרים - יש לנו חקלאות באמת מצויינת.

אברהם מיכאלי: אבל רבותיי, החקלאות הולכת להיעלם.

אברהם מיכאלי: אני אומר לכם את זה במלוא הכנות.

אברהם מיכאלי: אנחנו חייבים לעשות דיור: האם אנחנו רוצים חקלאות או לא? זה העניין.

ניצן הורוביץ: אנחנו מנסים לגרום לשילוב עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: זה מה שאמרת.

אברהם מיכאלי: רגע.

אברהם מיכאלי: אבל אני תמכתי בזה, אבל בוא נשים את הדברים על השולחן: אין ישראלים.

אברהם מיכאלי: אני האיש שהובלתי את זה במשך עשרות שנים את המהלכים האלה, מתקופתה של אורה נמיר, יעקב צור, רפול, זיכרונו לברכה, עם מי לא עבדתי בעניין הזה?

אברהם מיכאלי: תשמע, ומי שהתנגד, דרך אגב, היום שר הפנים של היום, אלי ישי בזמנו היה שר העבודה.

אברהם מיכאלי: בעקבות שאילתא של שמחון: מדוע הקורס לא נפתח?

אברהם מיכאלי: אז הוא אמר כך: הישראלים לא יעבדו בחקלאות.

אברהם מיכאלי: הוא צדק.

אברהם מיכאלי: כי אני אז הייתי נאיבי, אני חשבתי שישראלים יעבדו.

אברהם מיכאלי: הישראלים לא יעבדו בחקלאות.

אברהם מיכאלי: כל מי שאנחנו מעסיקים, ברובם שאנחנו מצליחים להעסיק אותם אנחנו מעסיקים ללא תלוש, וזה לפרוטוקול שיירשם, ללא תלוש.

אברהם מיכאלי: יש להם כל מיני סיבות בשביל לא לעשות להם את התלוש, והחקלאים לוקחים סיכונים מחוסר ברירה.

אברהם מיכאלי: בשביל לפתור כזה דבר צריך גם להסתכל על ההיבט הרחב יותר.

אברהם מיכאלי: האם אנחנו נעשה יבוא מאירופה של פירות וירקות?

אברהם מיכאלי: האם תהיה פה חקלאות?

אברהם מיכאלי: האם אנחנו מעבירים את האדמות שלנו לגורמים עוינים?

אברהם מיכאלי: ואני אשמח מאד לעשות לך סיור, כמו שעשיתי ליושב ראש הקודם בעניין הזה.

אברהם מיכאלי: האם זה מה שאנחנו רוצים?

אברהם מיכאלי: או שבאמת אנחנו רוצים לתכנן חקלאות בריאה?

אברהם מיכאלי: לדעתי ההסכם צריך לשים אותו בצד.

אברהם מיכאלי: אין לנו ברירה, חייבים לקבל את העובדים הזרים, להגדיל את המכסה במקרה הזה, וזה בטל בשישים לעומת הכניסה של המסתננים מגבול עזה.

אברהם מיכאלי: כי אז היינו עושים פה, נעשה חקלאות אמיתית לטובת מדינת ישראל.

ניצן הורוביץ: כן, בבקשה.

דוד היימן: דויד, מנכ"ל התאחדות האיכרים.

דוד היימן: שני דברים קצרים: 1 – מנסים כבר עשרות שנים להכניס עובדים ישראלים לחקלאות, זה לא הצליחו בעבר, לא יצליחו בעתיד, אם זה בחממות או במקומות אחרים, זה יהיה ממש בשוליים שבשוליים שמישהו ישתלב.

דוד היימן: אנשי מדינת ישראל הולכים לעבוד בדברים אחרים.

דוד היימן: זה דבר אחד.

דוד היימן: דבר שני – שלא ציינו את זה פה, כל קיצוץ בעובדים הזרים יעלה למדינה הרבה מאד כסף משום שיחסר תוצרת בארץ.

דוד היימן: ויחסר תוצרת בארץ לשוק המקומי, עליית מחירים, מדד וכו'.

דוד היימן: ראינו מה שקרה בעגבניות.

דוד היימן: אז זה לא רק הסיפור של העובדים, אבל זה גם נושא העובדים, ואני חוזר ואומר:

דוד היימן: אנחנו נמצאים בחקלאות במינימום שצריך כדי לייצר את התוצרת לתצרוכת מקומית וכל קיצוץ יחסר פרי, או ירק.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

ניצן הורוביץ: מישהו עוד?

שי חרמש: אפשר רק הערת ביניים?

ניצן הורוביץ: כן, כן.

שי חרמש: חבר הכנסת רן כהן בכנסת הקודמת העביר חוק, בהצלחה רבה מבחינתו, של סבסוד עובדים ישראלים.

שי חרמש: החוק קיים.

שי חרמש: ה – 5 מיליון קיים.

שי חרמש: אני לא חושב שהוציאו מזה גרוש.

ניצן הורוביץ: תיכף אנחנו נעבור לממשלה.

חיים חדד: חיים חדד, ארגון מגדלי פרחים ...

חיים חדד: חקלאי ישראל.

חיים חדד: הדיון פה, מבחינתי, הוא דז'ה וו.

חיים חדד: אנחנו כל שנה מתכנסים פה, מתחלף היושב ראש.

חיים חדד: נציגי החקלאים הם אותם נציגים וכל פעם אנחנו פוגשים מולנו נבחרת חדשה.

חיים חדד: אני אומר שהטענות שלנו כבר מוכרות.

חיים חדד: הרצון של המדינה, הרצון מוכר.

חיים חדד: רק אני לא חושב שבאמת המדינה מתכוונת למה שהיא רוצה לעשות באמת.

חיים חדד: אנחנו בתמימות שלנו, אני אומר:

חיים חדד: בתמימות שלנו שהוגשה לנו הצעה לאותו הסכם שאבשלום וילן דיבר עליו אנחנו באמת התכוונו לכבד את ההסכם והיה לו קשה מאד להעביר אותו במוסדות שלנו, ואברהם צודק, כי מבחינת הראייה של החקלאים זה לא ההסכם הכי חכם.

חיים חדד: חתמנו עליו, אני אגיד להפתעתנו, אבל בתמימות שלנו המדינה לא מקיימת אותו.

חיים חדד: זאת אומרת, המדינה היתה צריכה איתנו ללוות את קיום ההסכם.

חיים חדד: אז לקחה את הצד שלנו, ולא מתייחסת אליו.

חיים חדד: את הצד של המדינה היא מקיימת אותו בלי להתייעץ איתנו.

חיים חדד: עכשיו, במקום ללכת ולפתור את הבעיות האלה בחדרים מסודרים, כמו שנקבע בהסכם, אז הם גוררים אותנו לפעילות שמתחילה, או תתחיל בצמתים ונגיע לדיונים פה באולמות של הכנסת, ואחר כך זה יעבור לדיונים בבתי המשפט ואחר כך גם המדינה צריכה לפצות את החקלאים מהנזקים שנרגמים להם.

חיים חדד: אני מציע לך, כיושב ראש חדש, בסדר?

חיים חדד: קבל טיפ של אחד שיושב פה 10 שנים כבר.

חיים חדד: תיקח את העניין הזה של הליווי של ההסכם כפרויקט שלך.

חיים חדד: תגיד: אני כיושב ראש הועדה לעובדים זרים, יש הסכם בין המדינה לבין החקלאים.

חיים חדד: אני כיושב ראש הועדה רוצה לבדוק האם ההסכם הזה ממומש ככתבו ולשונו?

חיים חדד: לבוא לפה לעשות דיונים תיאורטיים זה בסדר.

חיים חדד: אני לא יודע אם אתה זוכר, אבל עשינו סיור בשדה יצחק.

חיים חדד: פגשנו את העובדות הערביות בזה, אתה דיברת עם העובדות בחממות, היה סיור מעניין שאתה גם ניסית לעשות לו המשכיות פה עם החבר'ה ממען.

חיים חדד: היכולת שלנו לקלוט ישראלים היא לא קשורה בכלל לכמות העובדים הזרים.

חיים חדד: מישהו צריך להבין את זה.

חיים חדד: החקלאות יכולה לקלוט היום, אם יש, עוד 10,000 עובדים חדשים בלי לקצץ בעובדים הזרים, ואף אחד לא לוקח את זה על עצמו.

חיים חדד: תמיד מדברים על הסיסמאות, על תיאוריות, אבל זה נחמד לדבר על תיאוריות.

חיים חדד: אני חושב שגם אחרי הדיון הזה יש תיאוריה מסויימת.

חיים חדד: כל אחד יצא מפה ימשיך לעשות את העיסוקים שלו.

חיים חדד: אבל אם באמת אתה כיושב ראש ועדה, ושי אמר שיש פה רוח חדשה, אני אומר:

חיים חדד: קח את זה כפרויקט ללוות את מימוש ההסכם.

ניצן הורוביץ: בגלל זה בדיוק אנחנו מדברים על זה היום וכמו שהייתי אצלכם והייתי אצלם והייתי בעוד הרבה מקומות זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

ניצן הורוביץ: אני גם רוצה להעיר, לפני שאני ממשיך את הדיון, אמרת שישראלים לא יעבדו בחקלאות.

ניצן הורוביץ: קשה לקבל אמירה כזאת כי היא אמירה גורפת, אתה חייב להבין את זה.

חיים חדד: מניסיון של 16 שנה אני אומר לך את זה.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: מי בחקלאות ומה, באיזה ענפים, באיזה מקומות.

ניצן הורוביץ: אי אפשר לקחת הכל ולהגיד מן אמירה כזאת.

ניצן הורוביץ: אתה יודע?

ניצן הורוביץ: אמרו דבר כזה גם ביחס לתחום שהוא תחום קריטי בארץ, תחום הבניה.

ניצן הורוביץ: הנה, אנחנו בועדה הזו רואים ואני אמרתי: אתם כולכם מוזמנים, אנחנו עושים עוד שבועיים סיור, נפתחו קורסים של הכשרת עובדים ישראלים בבנייה וזה כבר קיים ועשרות מוכשרים בעבודות הרטובות, בכל אותם דברים שאמרו: ישראלים לא יגעו בזה והנה נוגעים.

ניצן הורוביץ: ברגע שעושים את זה בצורה מסודרת, טובה, באים ישראלים לעניין.

ניצן הורוביץ: אבל שוב, זו היתה רק הערה ככה, הערת ביניים.

ניצן הורוביץ: אנחנו עוד נגיע לעניין הבניה בדיון הזה.

אברהם מיכאלי: רק מילה אחת, שמע, אני ליוויתי את הפרויקט הזה לא יום אחד, מ – 93'.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

אברהם מיכאלי: ואני נלחמתי להוביל את זה, הורדתי אוטובוסים לחקלאים, זה לא שלא עסקתי בזה.

אברהם מיכאלי: עכשיו, דבר שני אני אגיד לך, אני לא אומר לך שאי אפשר, צריך ליצור גם תנאים.

אברהם מיכאלי: אני אתן לך דוגמא: בתי אריזה.

ניצן הורוביץ: בגלל זה בדיוק אנחנו עושים את הדיון הזה ועוקבים וזה לא יהיה דיון אחרון, זה אני מבטיח לכם.

ניצן הורוביץ: עוד מישהו מהחקלאים רוצה להתייחס?

ניצן הורוביץ: כן?

חיים חבלין: אני חיים חבלין, יושב ראש הועדה החקלאית בערבה התיכונה, אני מייצג כאן למעלה מ – 500 חקלאים.

חיים חבלין: אולי קצת בניגוד למה שאמרו אנחנו קולטים כל שנה עד 25 חקלאים ונחלות חדשות אלינו.

חיים חבלין: היישובים שלנו מרוחקים.

ניצן הורוביץ: אתה מעין יהב?

חיים חבלין: אני מעין יהב.

חיים חבלין: היישובים שלנו מרוחקים כ – מיישובים אורבניים כמו באר שבע, כמו אילת.

חיים חבלין: כתוצאה מכך נושא של עובדים ישראלים, גם אם הוא בא בחשבון באופן תיאורטי, מעשית זה לא ניתן ולכן אני רוצה להגיד שכמו שמשרד האוצר התנהג בכל ההסכם הזה שבשלב הראשון הוא שם לאבשלום וילן ולהתאחדות חקלאי ישראל אקדח על הרקה ואמר:

חיים חבלין: או שתחתום או שאני מוריד ל – 3,000, שלא היתה לאבשלום ולהתאחדות ברירה אלא לחתום על ההסכם, ולאחר מכן יצא גם דו"ח של החטיבה למחקר אסטרטגי של משרד החקלאות שאמר בצורה מפורשת שכל הנושאים שמנסים לעשות: העלאת מסים, וכל מיני הכבדות על החקלאים, לא מביא בסופו של דבר, להפחתה של העובדים.

חיים חבלין: לא מביא, בסופו של דבר, גם לכניסה של ישראלים.

חיים חבלין: לא שאני מתנגד.

חיים חבלין: אגב, באזור שלי אנחנו מעסיקים מידי שנה, בעונה שקוטפים את הפלפל, אנחנו מעסיקים 1,200, 1,300 ישראלים, ועוד 3,000 עובדים זרים.

חיים חבלין: ברור לכולם שה – 1,200 האלה זה תוצאה ישירה של העסקת העובדים הזרים.

חיים חבלין: שלא לדבר על כל המעגלים הנוספים של הייצור סביב החקלאות.

חיים חבלין: האזור שלנו מייצא מידי שנה מעל מיליארד שקל תוצרת לאירופה, השנה זה יהיה קצת פחות, תיכף נדבר גם על זה.

חיים חבלין: אבל סביב המיליארד שקל האלה יש כ – 700, 800 מיליון שקל של תשומות שמיוצרות באזור תל אביב, באזור הצפון, בעיירות פיתוח.

חיים חבלין: זה פלסטיק, דשנים, זה הרבה הרבה תשומות שקשורות לחקלאות.

חיים חבלין: תיראו, משרד האוצר, לטעמי, מתנהג כמו הבריון השכונתי.

חיים חבלין: הוא הולך ברגל גסה הוא רומס את החקלאות במדינת ישראל.

חיים חבלין: לראייה, הוא גם לא מגיע אפילו לישיבה הזאת, כי הישיבה הזאת, מבחינתו, זה ישיבה של "הכלבים נובחים והשיירה עוברת" וככה הוא התייחס עד היום לועדה הזאת, וכך הוא ימשיך להתייחס.

חיים חבלין: אני חושב שלדבר הזה, המשימה של הועדה הזאת, אולי המשימה הכי גדולה זה לשים סוף לדבר הזה.

חיים חבלין: הועדה הזאת צריך להיות לה SAY והתוצאה של ההתנהגות שלו זה מחיר העגבנייה ושלא יספרו לי שמחיר העגבנייה, אני אמרתי את זה כבר לפני שנה: תיראו מה יהיה מחיר העגבנייה שנה הבאה.

חיים חבלין: אנחנו לא מסוגלים.

חיים חבלין: באזור שלי הורדנו מאות, קרוב ל – 1,000 דונם עגבנייה, שאם היום הם היו, מחיר העגבנייה לא היה עולה ל – 10 ולא ל – 15 שקל, שזה גם הולך להיות בקרוב.

חיים חבלין: היה מחירים נורמליים של 4 ו – 5 שקל.

חיים חבלין: היום כל אזרחי ישראל סובלים ומחיר הסלט שלהם בשמים.

חיים חבלין: צריך להבין שמחיר הסלט הזה הולך לעלות.

ניצן הורוביץ: כן.

חיים חבלין: ברגל זו הוא גם הרס את ענף הפלפל.

חיים חבלין: ענף הפלפל שעליו נשען האזור שלנו, לצערי, גדל השנה בעוד 2,000 דונם והיום אין באירופה מי שמסוגל לאכול את הכמויות פלפל, שלא לדבר על זה שגם ההולנדים הכל שם משגשג ואצל הספרדים.

חיים חבלין: היום למעשה אזור שלם, ללא חלופות תעסוקה, עומד בסכנה קיומית אמיתית ונטישה של אדמות לאום לאזור המרכז.

חיים חבלין: צריך לקחת בחשבון, האוצר צריך לתת מחשבות על הדבר הזה, מחשבות אמיתיות, איך הוא לא ממשיך להרוס את החקלאות בישראל.

ניצן הורוביץ: אבל אתה מודע לכך שהנסיבות באזור שלך הם לא הנסיבות שיש באזורים אחרים.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, הטענות שלך - - -

חיים חבלין: חלק מהנסיבות אכן הם שונות, וכתב עליו גם פרופ' צביקה אקשטיין בדו"ח הממשלתי, אבל חלק מהנסיבות הם אכן נסיבות זהות לחלוטין שיש היום הרבה ענפים שהם בסכנת קריסה כי ישראלים לא רוצים לעבוד בהם משום שעבודות בהם הם כבר לא מתאימות לעובדים ישראלים.

חיים חבלין: גם התנאים שממשלת ישראל יצרה לקבלת דמי אבטלה, לקבלת הבטחת הכנסה וכיוצא בזה, הם תנאים כאלה שלא מאפשרים לישראלים, או לא כדאי להם להיכנס לעבודה בחממה, שהיא עבודה קשה.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: ועל אחת כמה וכמה באזור כמו אזור.

חיים חבלין: אגב, ידידי אדיב, ידידי אדיב, עבדנו בשיתוף פעולה בעבר ולא הצלחנו לעשות השׂמה, לא הצלחנו.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: ... את הבעיה.

חיים חבלין: היה לנו דרישות וניסיונות, ולא הצלחנו.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה תיכף לעבור לממשלה, אז בואו, עוד קצת סבלנות חברי בממשלה.

ניצן הורוביץ: אסף אדיב, בבקשה.

אסף אדיב: כן.

אסף אדיב: אני שמח על העלאה של הנושא מהזוית הזאת.

אסף אדיב: נכון שחוזרים בוריאציות שונות כבר הרבה זמן על אותם הדיונים, אבל פה בכל זאת שמים את - - -

ניצן הורוביץ: אם הנושא לא נפתר ויש בעיות, אז חוזרים.

ניצן הורוביץ: זה תפקידנו.

אסף אדיב: אני שמח על הניסוח כי אני חושב שהבעיה איננה חברי החקלאים, למרות שיש לי ביקורת גדולה עליהם.

אסף אדיב: אני לא חושב שהבעיה אצלם.

קריאה: אתה יכול להגיד את זה עוד פעם?

אסף אדיב: אני חושב שהבעיה היא שם.

אסף אדיב: אני חושב שאתם מנסים להתמודד עם תנאים מאד קשים ולתמרן.

אסף אדיב: וככל שהממשלה נותנת, אז ונותנת ובעצם מה שקרה עם החקלאות הישראלית הוא שהורידו, כל דבר שאפשר היה לתת להם הורידו, והשאירו את האתנן שנקרא: קחו עובדים זרים.

אסף אדיב: שמה, אז נכון, נכון שלפי החוק זה כך וכך, אבל אמר פה עכשיו אבשלום שהעלות של העובד הזר היא 5,000 שקל.

אסף אדיב: חברים, 5,000 שקל עלות זה פחות משכר מינימום.

אסף אדיב: העובדים האלה לא עובדים 8 שעות.

קריאה: הוא לא אמר: עלות.

קריאה: הוא אמר: שכר.

אסף אדיב: שניה, אני שאלתי אותו.

אסף אדיב: אני אומר, בוא נבין בדיוק איפה זה עומד.

אסף אדיב: יש מחקרים על העניין הזה, זה לא עניין של ויכוח.

אסף אדיב: העובד הזה הוא עובד חלש ושום פיקוח של תמ"ת לא יכול להתגבר, אני יודע שבאחיטוב היתה שביתה של 300 עובדים תאילנדים והביאו ניירות שהם עבדו 280 שעות בחודש על שכר מינימום, ... של התמ"ת היה שם והוא רצה להוציא את העובדים האלה.

אסף אדיב: אז אנשים של הארגונים, של קו לעובד אמרו לו: תראה, אם אתה תוציא אותם הם הולכים לכלא, אין להם לאן ללכת.

אסף אדיב: למעשה העובדים האלה נמצאים במצב שאם הם יתלוננו שמשהו לא בסדר על מעביד פוגעני, הם הולכים לכלא.

אסף אדיב: אז הם נשארים במקום ומקווים שיהיה יותר טוב.

אסף אדיב: אז יש המון אנשים שהם בסדר.

אסף אדיב: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים על כמה אנשים שהם עוד יותר בסדר, שהם פותחים את הדרך ומראים שאפשר להעסיק עובדים ישראלים, אבל אני אומר: יש פה בעיה מובנית של עובדים מוחלשים לחלוטין ששילמו אלפי דולרים בתאילנד ובנפאל ואין להם אפשרות להתלונן על שום דבר.

אסף אדיב: עכשיו, הטענה שאין עובדים ישראלים, ובייחוד במגזר הערבי, שיעבדו בחקלאות, היא טענה שקרית.

אסף אדיב: היא לא נכונה.

אסף אדיב: עובדה היא שיש, אין מספרים מדוייקים, אבל יש לפחות 10,000 עובדים שמגיעים, העובדים האלה שבאים, שאתה ציינת אותם, אברהם דניאל, בנושא שבאים בלי התלוש, זה עובדים שמועסקים באמצעות ראיסים, שהעובדים בו מועסקים גם במאה שקל, ומוכנים לבוא לעבוד.

אסף אדיב: אני אומר: אנחנו במען, הפרוייקט שלנו שנמשך כבר 6 שנים, שבו אנחנו מגיעים להסכמה עם חקלאים על העסקה רשמית, מסודרת, עם תלוש שכר של עובדים.

אסף אדיב: הרוב שלהם עובדות, עם הסדרה של כל הנושא של איך מגיעים, ויציאה של קבוצות.

אסף אדיב: אני אומר לך, הופנינו על ידי משרד החקלאות למשק באזור כפר הנגיד.

אסף אדיב: העובדות נוסעות שעה וחצי לשם, ושעה וחצי בחברה למשתלה והמשתלה הזאת מעסיקה כמעט 100 עובדות, גם באמצעותנו.

קריאה: מי משלם את הנסיעות שלהם?

אסף אדיב: זאת אחת הבעיות.

אסף אדיב: אבל אני אומר יש בעיה, יש בעיה באיזה מידה הממשלה מוכנה לתת, משרד החקלאות ומשרד האוצר ומשרד התמ"ת מוכן לתת גיבוי לדבר הזה?

אסף אדיב: אבל זה מעביד, זה מעסיק שאומר: אני מוכן, אני נותן את האפשרות והדבר הזה מצליח.

אסף אדיב: זאת אומרת, יש פה דוגמאות ואני אומר אנחנו, יש לנו בשנה האחרונה 600 נשים שנכנסו לעבודה.

אסף אדיב: אנחנו כל הזמן נמצאים במצב מתמיד - - -

ניצן הורוביץ: מאיפה הנשים?

אסף אדיב: עכשיו תיראו.

ניצן הורוביץ: אני שואל.

אסף אדיב: מבחינה גיאוגרפית?

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: מאיפה הן באות הנשים?

ניצן הורוביץ: אני פשוט רוצה לדעת.

אסף אדיב: מבחינה גיאוגרפית – יש טווח גיאוגרפי מאד ברור שנקרא לו, נניח: אזור גזר, פתח תקווה צפונה, שבו אני אומר אין שום הצדקה, והיה גם ריאיון בעניין של הפיילוט.

ניצן הורוביץ: אני פשוט שואל אותך עובדתית: 600 נשים האלה מאיפה הם באות?

ניצן הורוביץ: אני מבקש לדעת.

אסף אדיב: משולש, גליל תחתון.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

אסף אדיב: משולש, גליל תחתון, מכפרים ערבים.

אסף אדיב: יש, תיראו, אנחנו נכנסים למשבר כלכלי, האבטלה עכשיו היא 5.5, 5.6.

אסף אדיב: אבטלה הזאת הולכת לעלות.

אסף אדיב: תהיה צעקה פה בארץ על אבטלה, תהיה שאלה מה קורה, עכשיו, חקלאים צועקים ובצדק: מה קורה איתנו?

אסף אדיב: אני אומר: יש עוד צעקה, יש עוד אנשים שלא יהיה להם מאיפה לחיות, מאיפה להתפרנס.

אסף אדיב: חברי פה, חיים, אומר על נושא של אבטלה, אדוני, היום הבטחת הכנסה זה 2,000 שקל למשפחה.

אסף אדיב: אי אפשר לחיות מזה.

אסף אדיב: אנשים רוצים לעבוד, מחפשים עבודה.

אסף אדיב: לנו יש במשרדים שלנו אלפים של פניות של אנשים שרוצים הסדר.

אסף אדיב: כל קבוצה שאנחנו, כל פניה שאנחנו מקבלים ממעביד אנחנו מספקים לא קבוצה אחת, שתיים, ועם קבוצה אחת משהו לא הסתדר, הקבוצה השנייה באה.

אסף אדיב: יש פה בעיה עם הפיילוט הזה שלא הצליח.

אסף אדיב: אנחנו עקבנו אחרי הפיילוט, היינו בקשר וניסינו לשכנע חקלאים שאנחנו בקשר איתם לקלוט.

אסף אדיב: חברים, הפיילוט הזה לא הצליח, כי החקלאים יש להם מספיק עובדים.

אסף אדיב: הם לא צריכים את הפיילוט הזה.

קריאה: זה האשמה - - -

אסף אדיב: הם לא רוצים, החקלאים לא רוצים.

ניצן הורוביץ: חבר'ה, אל תתווכחו ביניכם.

אסף אדיב: החקלאים לא רוצים, החקלאים לא רוצים ליצור מצב שבו הפיילוט הזה יוכיח שאפשר להסתדר בלי הזרים.

אסף אדיב: יש שאלה גדולה שמופנית, לפי דעתי, התחלתי בזה ואני גם אסיים בזה, מופנית למשרדי הממשלה, להחלטת ממשלה.

אסף אדיב: כאשר תהיה החלטת ממשלה ואנחנו עסקנו גם בבנייה והיתה החלטה עם התאחדות הקבלנים, עם יוד'קה שגב בזמנו, ובאו ואמרו: עכשיו עושים "קאט" ומורידים, והורידו מ – 45 ל – 15, ומ – 15 ל – 10.

אסף אדיב: היתה החלטת ממשלה חד משמעית, הקבלנים הסתדרו.

אסף אדיב: אפשר למצוא.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: תודה.

קריאה: אדוני היושב ראש אנחנו הגענו למסקנה.

ניצן הורוביץ: לא, לא, לא, שנייה, שנייה,

קריאה: היא פשוט אגודה פוליטית.

ניצן הורוביץ: כולנו פוליטיים.

ניצן הורוביץ: זה בית פוליטי.

ניצן הורוביץ: זה, אם לא ידעת, פה כנסת, יש נציגים של מפלגות, זה על בסיס.

קריאה: העמותות הם לא פוליטיות.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: שלמה יפרח.

שלמה יפרח: שלמה יפרח, כן.

ניצן הורוביץ: הסתדרות.

שלמה יפרח: עובדי הבניין.

ניצן הורוביץ: הסתדרות עובדי הבניין.

ניצן הורוביץ: כן, בבקשה.

ניצן הורוביץ: אז רגע, שניה, לפני שאני עובר לבניין, עוד מישהו מהחקלאות שלא דיבר, ומשהו שלא נאמר?

אברהם הראובני: שלא נאמר.

ניצן הורוביץ: שלא נאמר.

ניצן הורוביץ: כן?

אברהם הראובני: שלא נאמר.

ניצן הורוביץ: רק תציג את עצמך.

אברהם הראובני: אברהם הראובני, מאיגוד לשכות המסחר.

אברהם הראובני: שי התחיל בנושא הזה של שכר התאילנדים ואני מבין שפה דיבר מומחה לשכר, אז אני פשוט רוצה להסביר, כי הבאתי איתי את הנתונים.

אברהם הראובני: תראה, במעריב התפרסמה כתבה על שכר עובדים, שכר העובדים הזרים.

אברהם הראובני: השכר של עובד תאילנדי, השכר הממוצע של עובד תאילנדי הוא 5,134 שקל בחודש, זה השכר הממוצע.

אברהם הראובני: הוא אומר שזה לא שכר מינימום, אני מבין שהוא מבין גדול בשכר.

אברהם הראובני: כשאני עושה את החשבון – 10 אחוז מס מאגרות, אני לא אמנה פה את כל המספרים.

אברהם הראובני: אגרות, פיצויי פיטורין, כל הדברים האלה מגיעים לעלות תאילנדי ל – 5 שנים: 395,000 שקל, תקשיב, לא כולל כל הוצאות המגורים וכל מה שנלווה למגורים.

אברהם הראובני: זה לא כולל את זה.

ניצן הורוביץ: יש לנו, אגב, נתונים, אני קצת חולק עליך בעניין הזה.

אברהם הראובני: אני מוכן להראות לך.

ניצן הורוביץ: אני אראה לך את הנתונים שיש לנו.

אברהם הראובני: או.

אברהם הראובני: קיי.

ניצן הורוביץ: אבל אני לא בויכוח איתך עכשיו.

ניצן הורוביץ: זה נתונים, אז אין מה להתווכח כי אני אעביר לך אותם.

אברהם הראובני: עכשיו לגבי מען מה שאני רוצה לומר, אני נלוויתי אליהם בזמנו לסיפור הזה.

אברהם הראובני: תראה, יש פה שתי נקודות.

ניצן הורוביץ: מי זה: להם?

אברהם הראובני: לחברת מען.

קריאה: עמותה.

קריאה: עמותה.

אברהם הראובני: כיוון שזה עניין אותי ובאמת רציתי, חשבתי אולי אפשר לעשות מזה, אפשר להצליח בזה.

אברהם הראובני: נפגשנו עם חקלאים עם נציג של מען.

אברהם הראובני: מה אמרו החקלאים?

אברהם הראובני: שני דברים: העובדת באה, היא באה בבוקר והולכת ב – 3.

אברהם הראובני: בחקלאות אי אפשר לקום, זה היה בדיוק בבית אריזה והוא הראה לי: תראה, תראה עכשיו מה קורה, היא הולכת עוד שעה, מה אני עושה?

קריאה: כל הליין נעצר.

אברהם הראובני: עכשיו, אין לזה פתרון.

אברהם הראובני: אחד.

אברהם הראובני: 2 – שאלה נורא פשוטה ואני מציע לשאול אותם: למה העובדים האלה לא רשומים ב?

ניצן הורוביץ: אל תענה.

ניצן הורוביץ: אל תענה.

אברהם הראובני: למה הם לא רשומים ב?

אברהם הראובני: הנקודה הנוספת – העובדות מתחלפות שם המון.

אברהם הראובני: בחקלאות אתה לא יכול וזה כל הזמן חילופין.

ניצן הורוביץ: אני מבין, אני מבין.

ניצן הורוביץ: שוב, אני לא בא לדיון הזה, מה שנקרא, שולחן ריק.

ניצן הורוביץ: אני מכיר את הבעיות, את רובכם.

ניצן הורוביץ: עם רובכם נפגשתי גם אישית ואנחנו מכירים את העניינים.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: בוא נעבור לבניה.

ניצן הורוביץ: אז כן, שלמה יפרח.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

שלמה יפרח: לפני שאני אתייחס, אני רוצה להביא לתשומת לב של הועדה, האלפים שנכנסים כשהגבול פרוץ מאריתריאה ואתיופיה, האנשים האלה לא חוקיים ואנחנו מדברים על חוק ועל איזה כמות עובדים צריכים לייבא והם גורמים נזק אדיר.

שלמה יפרח: אם תיראו בכל מקום אנשים מפחדים לפעמים לצאת בתחנה מרכזית בתל אביב, וזה חמור מאד, ואני לא ראיתי את משרד ההגירה והממשלה נלחמים בתופעה הזאת.

ניצן הורוביץ: רגע, אבל למה בעצם אתה מתייחס לזה כרגע?

שלמה יפרח: לא, אני רוצה להגיע לזה על כמות העובדים שכל הזמן מנסים להגביל.

ניצן הורוביץ: אז חבל, בוא, אז אין לנו יותר מידי זמן.

ניצן הורוביץ: אנחנו מעוניינים להוריד את המספרים.

ניצן הורוביץ: להוריד, לא להעלות.

שלמה יפרח: לא, אני מדבר על זה.

שלמה יפרח: למה לא נלחמים בתופעה הזאת?

שלמה יפרח: זה חשוב, זה חשוב.

ניצן הורוביץ: לא, בוא תתמקד בעניין.

ניצן הורוביץ: עזוב.

שלמה יפרח: זה דבר אחד.

שלמה יפרח: דבר שני – כאשר מדובר בעובדים זרים, הרי כהסתדרות, ההסתדרות באמת נלחמת באבטלה ומעוניינת שהעובד הישראלי ימצא את מקומו בארץ בעבודה, כי אין לנו מדינות שיכולים לקלוט אותנו.

שלמה יפרח: אבל מה לעשות שהציבור במדינת ישראל לא מוכן לבצע כל עבודה?

שלמה יפרח: אני יכול לתת רק דוגמא – הסתדרות עובדי הבניין, בראשותו של יצחק מויאל ועופר עיני, אפילו הקציבו סכום לבתי ספר קרן לעידוד הבניה.

שלמה יפרח: מלמדים עובדים וחיילים, מעודדים אותם כאשר השכר מגיע אפילו עד 9,000 שקל ומשתדלים להביא אותם לבניה.

שלמה יפרח: כל חברה מוכנה לקלוט כל ישראלי שמוכן להגיע לעבודה הזאת.

שלמה יפרח: אני רוצה לומר לכם שאחרי שנקלטים, אחרי כמה זמן נושרים.

שלמה יפרח: לא נשארים בשטח.

שלמה יפרח: אבל שהמדיניות של הממשלה מצד אחד לבנות 100 אלף דירות, ואני רוצה לברך על המדיניות הזאת שתוריד אולי מחירים לזוגות הצעירים שאין להם איפה לגור, וראינו את המחאה החברתית.

שלמה יפרח: מצד שני מגבילים אותנו לקבל עובדים.

שלמה יפרח: אמרת לא להתייחס לסרילנקה, אבל אני הייתי רוצה כל בעל מפעל.

ניצן הורוביץ: לא.

שלמה יפרח: לא, זה חשוב, זה חשוב, כי בועדת הכספים וגם בועדת ביקורת המדינה דחו.

ניצן הורוביץ: לא, רגע, רגע, תשמע, התחום של עובדים זרים הוא מאד רחב.

שלמה יפרח: אני יודע.

ניצן הורוביץ: אנחנו מנסים למקד את הדיון.

ניצן הורוביץ: לא פותחים פה עכשיו דיון על כל נושא העובדים הזרים במדינת ישראל, והפליטים והמסתננים, וכל מה שאתה רוצה.

שלמה יפרח: אבל זה חשוב.

ניצן הורוביץ: לא.

ניצן הורוביץ: אנחנו יש לנו.

שלמה יפרח: הוא פשוט אמר: תגיעו להחלטה שאם רוצים בניה מתועשת במדינת ישראל, יש לתת יותר עובדים זרים, מכיוון שבארץ אין לך.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

שלמה יפרח: זה מה שאני רוצה לומר.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: דבריך, רק, אתה מבין?

ניצן הורוביץ: אבל אתה מבין פה מה אתה אומר?

ניצן הורוביץ: אתה התחלת להגיד ואני חייב להעמיד אותך פה על החומרה של הדברים.

ניצן הורוביץ: התחלת להגיד שמגיעים ארצה כמויות של מסתננים וזה ומה אתה חותם לי את הזה?

ניצן הורוביץ: שצריך להביא עוד?

שלמה יפרח: שצריכים להעיף אותם.

שלמה יפרח: לא, אלה לא באים לעבוד.

שלמה יפרח: אלה באים לפשע ולצרות במדינת ישראל.

שלמה יפרח: אני מדבר על עובדים שיבואו.

שלמה יפרח: דרך אגב, רק אני רוצה להגיד לך.

ניצן הורוביץ: אני חושב שהם באים בדיוק בשביל זה.

שלמה יפרח: דרך אגב, רק אני רוצה להגיד לך: כל עובד שמגיע לישראל בצורה חוקית עם הקבלנים, קבעו ששכר המינימום, וחתמו גם על הקבלנים על 5,000 שכר מינימום.

שלמה יפרח: יותר מכל ענף אחר.

שלמה יפרח: הזכויות שלהם – לכל אדם יש פניה.

שלמה יפרח: האדון הזה ממונה, כל אדם שמגיע לכאן בנושא קבלנים יכול להתלונן, והטיפול נעשה כמו לכל אזרח במדינת ישראל.

ניצן הורוביץ: זה לא הנושא.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: אני עובר לממשלה.

ניצן הורוביץ: יש לנו כאן הרבה מאד שאלות שעלו ואני גם שואל כמה.

ניצן הורוביץ: בואו נתחיל במשרד החקלאות.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי?

ניצן הורוביץ: בסדר?

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: בואי תגיבי וגם לי יש כמה, די הרבה שאלות אליך.

ניצן הורוביץ: אז בבקשה.

יהודית כרמי: אני לא רואה את אבשלום וילן, אבל לגבי ועדת הארבעה עידכנו - - -

ניצן הורוביץ: אני מייצג אותו פה, אין דבר.

יהודית כרמי: או.

יהודית כרמי: קיי.

יהודית כרמי: אז תיקנו אותי שתהיה ישיבה בשבועיים הקרובים.

יהודית כרמי: זה יהיה במשרד החקלאות.

ניצן הורוביץ: ההרכב הזה שהוא דיבר עליו?

יהודית כרמי: כן, כן, על ועדת הארבעה.

ניצן הורוביץ: כן.

יהודית כרמי: לגבי עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: מתי אמרת?

ניצן הורוביץ: בשבועיים הקרובים?

יהודית כרמי: בשבועיים הקרובים.

ניצן הורוביץ: בסדר.

יהודית כרמי: לגבי עובדים ישראלים – הפיילוט באמת לא כל כך הצליח.

יהודית כרמי: היתה בעיה, יכול להיות שהיה צריך לצאת בקמפיין יותר אגרסיבי, יותר להביא את זה למוּדעוּת הציבור.

יהודית כרמי: כרגע מנסים ללמוד באמת מה היתה הבעיה כאן ואנחנו מצפים לאיזה שהיא פריצת דרך ב – 2012 לרשום נוהל יותר ברור, להביא יותר לידיעה.

יהודית כרמי: מנסים לרתום גם את המענק של החיילים המשוחררים וכל זה נעשה גם בקשר עם תנועת המושבים והאוצר.

יהודית כרמי: מנסים לראות איך באמת אנחנו באים ומשכנעים ישראלים לבוא ולעבוד בחקלאות וחקלאים שיקלטו אותם.

ניצן הורוביץ: תיראי, אבל אני חייב להגיד לך, באמת כפי שציינו, זה לא דיון ראשון בנושא.

ניצן הורוביץ: מדברים, קודמי פה, רן כהן, יעקב כץ, באמת היו פה יושבי ראש שלקחו את העניין הזה בצורה והעניין הזה הוא תקוע.

קריאה: הם הכשילו את הקורס, אני אומר לך.

ניצן הורוביץ: עכשיו אני לא פה באיזה עימות מול חקלאים או מול קבלנים.

ניצן הורוביץ: אם אני רוצה שעובדים ישראלים ישתלבו, כדי שתהיה פחות אבטלה, כדי שאנשים יתפרנסו, כדי שנצטרך פחות להביא עובדים זרים, אתם חייבים להכניס את העניין בסדר עדיפות מאד גבוה ואני לא מתרשם שאתם עושים את זה.

יהודית כרמי: אני לא אחראית במשרד על עובדים ישראלים.

יהודית כרמי: אני מעדכנת את מה שעדכנו אותי כאן.

יהודית כרמי: אני יודעת אבל שכן מנסים, כן יצא נוהל, היתה בעיה עם הנוהל.

יהודית כרמי: היה משהו בתשלום של העובדים הישראלים שאומנם הם מקבלים מענק, אבל יורד להם מהמענק מס, ואז בעצם יש בעיה, כי המענק לא כל כך משתלם וכן מנסים לפתור את זה.

יהודית כרמי: זה מה שעדכנו אותי, אני, שוב, אמרו לי גם שעכשיו מנסים לראות איך אפשר לשפר את הנוהל, ועל ידי זה בעצם לבוא ולהגיד לישראלים: כדאי לכם לבוא לעבוד והמענק כן משתלם.

ניצן הורוביץ: טוב, תיראי, זה לא נשמע כל כך רציני, אני חייב להגיד לך.

ניצן הורוביץ: זה קצת דל.

קריאה: ובינתיים מקצצים.

ניצן הורוביץ: זה קצת דל הסיפור הזה.

ניצן הורוביץ: זה לא תשובה מספיק טובה.

יהודית כרמי: אני לא עוסקת בעובדים ישראלים, אז אני לא יכולה יותר מזה לפרט.

ניצן הורוביץ: תיראי, אנחנו נצטרך לעשות כאן דיון מיוחד רק בנושא החקלאי עם משרד החקלאות, רק עם משרד החקלאות ואתם תגיעו, על עובדים ישראלים ועל עובדים זרים בחקלאות כדי שניכנס לעומק העניין לגבי הצרכים של אזורים שונים, ענפים שונים, מה אתם נותנים ומה אתם לא נותנים?

ניצן הורוביץ: איזה תכנית יש לכם לטווח קצת יותר ארוך.

ניצן הורוביץ: צריך להתייחס לדברים האלה ברצינות.

ניצן הורוביץ: זה לא, זה לא דבר פשוט העניין הזה.

ניצן הורוביץ: בעניין הזה אנחנו נבקש מכל צמרת, מיוסי וכל צמרת ואולי גם השרה, כל צמרת משרד החקלאות לבוא לדיון הזה ונעשה דיון שנקדיש אותו רק לנושא החקלאי כי באמת, תיראי, אני באופן אישי אין לי איתך שום בעיה, אבל התשובות פה שנתת זה לא, זה לא רציני הדבר הזה.

ניצן הורוביץ: תגידי, בכל אופן - - -

יהודית כרמי: אני אעביר את זה.

ניצן הורוביץ: לא, אנחנו, אני גם אדבר עם השרה באופן אישי ואנחנו ניכנס לעובי הקורה בסיפור הזה של משרד החקלאות.

ניצן הורוביץ: תאמרי לי אבל, בתחום שאת כן ממונה עליו ושאת כן יכולה לעדכן אותנו.

ניצן הורוביץ: מה יש לך לומר בנושא הזה?

ניצן הורוביץ: בתחום שאת באמת מתעסקת בו?

יהודית כרמי: קודם כל אנחנו בפתחו של, בסופו, יותר נכון, כבר של מפקד 2012.

יהודית כרמי: עוד שבועיים אני מעבירה למשרד הפנים את ההקצאה שכרגע היא תהיה 24,400 עובדים זרים.

יהודית כרמי: זהב המתווה, זה מה שהממשלה חתמה ואני כרגע צריכה להעביר את מה שחתמנו עליהם.

יהודית כרמי: אני רוצה להגיד לגבי העונתיים.

ניצן הורוביץ: והמספר הזה, מה יש לך לומר עליו?

יהודית כרמי: אני צריכה לעמוד בהחלטות ממשלה.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

קריאה: מה דעתך עליו?

קריאה: הוא מתאים?

קריאה: הוא מטעה?

ניצן הורוביץ: לא, לא, בוא, אני שואל.

ניצן הורוביץ: המספר הזה, או בוא נגיד באופן כללי, המתווה, מתווה ההפחתה, נאמר כאן, חבר הכנסת שי חרמש אמר שהוא לא ישׂים, הוא לא ריאלי.

ניצן הורוביץ: הוא לא הגיוני.

ניצן הורוביץ: מה יש לך לומר על זה?

יהודית כרמי: או!

יהודית כרמי: אה!

ניצן הורוביץ: הנה, אני, שי חרמש, אני שאלתי בשמך שאלה.

ניצן הורוביץ: הנה, בא כאן שי חרמש שאמר קודם, בפתח דבריו, שמתווה ההפחתה הם לא יכולים לעמוד בו, הוא לא מאפשר להם ייצור ופעילות.

ניצן הורוביץ: זה מאד מקשה עליהם.

קריאה: צריך להעלות.

ניצן הורוביץ: שנייה, שנייה, אני אמרתי לה.

ניצן הורוביץ: ייצגתי אותך היטב.

שי חרמש: מבנה ההפחתה היה בנוי חד חד ערכי - - -

ניצן הורוביץ: טוב, רגע, שי, שי, בואי תתייחסי בבקשה, מהניסיון שלך ומההיכרות שלך עם העניין.

יהודית כרמי: או.

יהודית כרמי: קיי.

יהודית כרמי: מכמה היבטים.

יהודית כרמי: כמו שאמרנו, הצרכים הנורמטיביים – 44 אלף.

יהודית כרמי: אין לנו 44, יש פחות, צריך לקצץ.

יהודית כרמי: כשחתמו על ההסכם דיברו על זה כנגד הקיצוץ של כ – 1,500 עובדים.

ניצן הורוביץ: הם ...

ניצן הורוביץ: חליפי.

יהודית כרמי: יהיה ...

יהודית כרמי: חליפי, יהיה עידוד עובדים ישראלים, ויהיה פרוייקט עובדים עונתיים.

ניצן הורוביץ: כן.

יהודית כרמי: העובדים העונתיים – כרגע יוצא לדרך פיילוט מספר 2 של העובדים העונתיים.

יהודית כרמי: הוא היה שנה שעברה, הביאו כ – 300 עובדים מסרי לנקה.

יהודית כרמי: לצערי לא כל החקלאים - - -

ניצן הורוביץ: וכמה אמור להיות בפיילוט השני?

יהודית כרמי: בפיילוט השני הרעיון היה שאותם עובדים - - -

ניצן הורוביץ: שהוא אמר מתי להתחיל?

ניצן הורוביץ: עכשיו?

יהודית כרמי: עכשיו בדצמבר.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

ניצן הורוביץ: כמה אמורים להיות בפיילוט?

יהודית כרמי: היו אמורים להגיע, כל אלה שהיו יכלו לחזור.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

יהודית כרמי: אם החקלאים היו מעוניינים בהם.

ניצן הורוביץ: אותו מספר, פחות או יותר.

יהודית כרמי: אבל לא כל החקלאים היו מעוניינים.

קריאה: תשאל אותה כמה ברחו גם?

ניצן הורוביץ: שניה, שניה,

יהודית כרמי: מתוך 70 חקלאים שהשתתפו בתכנית הראשונה, כרגע השתתפו, תהילה, תתקני אותי אם אני טועה, כ – 32, 33 חקלאים שמעוניינים באותם עובדים בחזרה.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

יהודית כרמי: זאת אומרת שיש לנו עדיין 30 ומשהו חקלאים שהשתתפו הראשונה, ולא מעוניינים מהסיבה שלהם להשתתף בזה שוב.

ניצן הורוביץ: חבר'ה, אי אפשר עם ההפרעות האלה.

ניצן הורוביץ: אני מנסה להבין גם מעצמי.

ניצן הורוביץ: אני שואל את השאלות.

יהודית כרמי: יש כמה סיבות.

ניצן הורוביץ: רגע.

ניצן הורוביץ: תמשיכי.

יהודית כרמי: או.

יהודית כרמי: קיי.

יהודית כרמי: עכשיו כדי שנראה את מסקנות הפיילוט, נראה אם העובדים העונתיים זה באמת התשובה הנכונה לחקלאות.

יהודית כרמי: האם באמת העובד יבוא, יעבוד אצל אותו חקלאי חצי שנה, יחזור בחזרה, יבוא ויתמיד ככה במשך 10, 20 שנה?

יהודית כרמי: האם זה באמת ריאלי?

יהודית כרמי: כי בפיילוט הראשון היו כמה עובדים סרי לנקים שברחו, אז ממשלת סרי לנקה באמת גייסנו אותם לבוא ולעזור לנו, בעצם להגיד לאלה שברחו: בואו תחזרו בחזרה לארץ המוצא שלכם.

יהודית כרמי: אנחנו רוצים לראות מה יהיה בפיילוט השני.

יהודית כרמי: אז התכנית תתחיל בדצמבר, נראה את המסקנות שלה.

יהודית כרמי: זה בשיתוף בנק ישראל.

יהודית כרמי: הם חילקו שאלונים, ואני מאמינה שיחלקו עוד פעם שאלונים גם לחקלאים, גם לעובדים, ולפי זה נדע האם זה באמת איזה שהוא פתרון שאפשר לבוא לעזור לחקלאים.

יהודית כרמי: לגבי המיכון – המיכון עם זה שבאים ואומרים שהוא לא יכול להחליף ידיים עובדות והכול, עדיין הוא היה מאד מבוקש.

יהודית כרמי: עדיין באו חקלאים וכבר בפברואר 2011 נגמר לנו התקציב של כל שנת 2011.

יהודית כרמי: אנחנו לא חושבים שיבוא מיכון וזה מה שהולך להחליף לגמרי את העובד הזר.

ניצן הורוביץ: הם לא אמרו את זה וגם אנחנו לא אומרים את זה.

ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על תהליך משולב והדרגתי.

ניצן הורוביץ: זה לא פתרונות קסם.

יהודית כרמי: אני חושבת שכן, יש מיכון שיכול איפה שהוא לחסוך את העובד הזר.

יהודית כרמי: יש מיכון בבית אריזה, אני הסתובבתי כבר בלא מעט משקים.

חיים חדד: אלה עובדי בית אריזה.

ניצן הורוביץ: רגע, חיים, לא, סליחה, אתה לא יכול להתפרץ בצורה כזאת.

ניצן הורוביץ: תן לה לסיים.

ניצן הורוביץ: אני אתן לך להגיב בסוף.

ניצן הורוביץ: אל תתפרץ בבקשה.

ניצן הורוביץ: כן.

יהודית כרמי: כן יש מקומות שהייתי בהם וראיתי בתי אריזה שהם יותר חדישים ושמה אתה רואה קו של עובדים ישראלים שעובדים, אם זה מכונת מיון יותר חדשנית, מכונת אריזה עצמה, אם זה הייתי אצל חקלאים שעבדו בצורה די, אני לא רוצה לפגוע פה חלילה במישהו, אבל בצורה יותר ישנה, שעובדים רק עובדים תאילנדים, כ – 5, 6 עובדים תאילנדים במקום להכניס מכונה ולחסוך את כל זה, ואפשר לשים 2 עובדים ישראלים במקום זה.

יהודית כרמי: אז עובד עובד תאילנדי ושוקל פלפל, פלפל ואורז כל פלפל בנפרד ואני כן חושבת שבמקומות האלה אפשר להחליף מיכון.

יהודית כרמי: אני חושבת גם, לדוגמא, מכונת אריזה לפטריות שזה משהו שכן בא וכן חוסך לנו בכוח אדם הרב שכן הולך על הענף הזה ספציפית.

יהודית כרמי: יש עוד ענפים.

יהודית כרמי: כמובן שיש גידולים מסויימים שבהם המכונות לא יכולות להחליף את העובדים הזרים.

יהודית כרמי: אני מסכימה שלא בכל מקום אפשר להכניס, אבל כן יש מקומות שאני עדיין חושבת שמכונה יכולה לחסוך.

אברהם מיכאלי: זה בשוליים אבל.

יהודית כרמי: אבל יש מקומות.

יהודית כרמי: זה לא שאין.

יהודית כרמי: לבוא ולהגיד: אין בכלל.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא אמרנו שאין, אמרנו שזה בשוליים.

אברהם מיכאלי: את לא יכולה להגיד לי.

ניצן הורוביץ: רגע, סליחה אברהם.

יהודית כרמי: עכשיו, אני רוצה להגיד גם עוד משהו.

יהודית כרמי: המיכון עצמו, ניתן מענק לחקלאים של 40 אחוז על ידי משרד החקלאות.

יהודית כרמי: החקלאים באו.

יהודית כרמי: הם כן רכשו את המיכון.

יהודית כרמי: הם כן שילמו 60 אחוז.

יהודית כרמי: זאת אומרת, שהחקלאי עצמו הוא בא וראה שזה כן אפקטיבי.

יהודית כרמי: עכשיו, ברור שאם אתה קונה מכונה.

קריאה: חידשו ציוד, חבר'ה.

קריאה: מלגזה מה זה עוזר?

קריאה: קיבלתי 40 אחוז על מלגזה, מה זה עוזר במיכון הזה?

חיים חבלין: פעם היה חוק עידוד השקעות הון חקלאות.

ניצן הורוביץ: רגע, שניה, שניה, בלי ויכוחים.

ניצן הורוביץ: כן?

חיים חבלין: מדינת ישראל היא המדינה היחידה שייצאה מלגזות לשנת 2011.

חיים חבלין: היחידה בעולם שייצאה מלגזות משומשות.

יהודית כרמי: רגע, אני רוצה גם לחדד עוד משהו.

יהודית כרמי: בהתחלה נכנסו כל מיני מכונות.

יהודית כרמי: גם המלגזות ועוד כל מיני מכונות.

יהודית כרמי: אחרי זה שראינו שיש מכונות שבאמת לא חוסכות כוח אדם, המכונות האלה הוצאו מהרשימה כדי שברשימה עצמה יישארו רק מכונות שבאות וחוסכות את הכוח אדם.

יהודית כרמי: זה נעשה ביחד עם מדריכי שע"ם, שזה שירות הדרכה מקצועי של המשרד.

יהודית כרמי: זה נעשה ביחד עם התאחדות החקלאים.

יהודית כרמי: לא כל מכונה נכנסה באופן אוטומטי.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

יהודית כרמי: או.

יהודית כרמי: קיי.

יהודית כרמי: אז זה לגבי מיכון, עונתיים, עובדים ישראליים.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: וכאמור תיראי בזה, אני רק אומר לך רק התחלה של דברים, או המשך, כי אנחנו לא מסתפקים בדברים וכאמור, אם אנחנו שמים פה בפוקוס שילוב של עובדים ישראלים ונושאים נוספים, אנחנו נרצה גם להרחיב את זה בתוספת.

חיים חבלין: אפשר לשאול שאלה את המשרד?

ניצן הורוביץ: שנייה, שנייה.

חיים חבלין: רק שאלה קצרה: מה עמדתה בנושא הפחתה?

חיים חבלין: זה הכל.

חיים חבלין: מה עמדת המשרד?

ניצן הורוביץ: אני חושב שהיא אמרה, אבל אם את רוצה להשיב בקצרה למה שהוא שאל?

יהודית כרמי: כן.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

יהודית כרמי: כי הם כל הזמן שואלים: מהי עמדת האישית?

ניצן הורוביץ: כן?

יהודית כרמי: צריך לעמוד בהחלטות ממשלה.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: אנחנו עוברים למשרד התמ"ת.

ניצן הורוביץ: מוטי.

ניצן הורוביץ: מוטי שגיא.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

ניצן הורוביץ: בוא תתייחס אתה, ואז אני אשאל אותך כמה שאלות.

מוטי שגיא: אדוני היושב ראש וחברים.

מוטי שגיא: שנים לא נגעו בענף הבניין.

מוטי שגיא: לא שילבו ישראלים אלא בצורה פרטנית כבודדים בגלל גם האינתיפאדות והעובדים הערבים שהשתלבו בענף והיתה בעיה.

מוטי שגיא: הקבלנים נקלעו למשבר אדיר.

מוטי שגיא: אנחנו ישבנו, בתחילת שנת 2009, בעצם בסוף 2008, ובנינו פלטפורמה, תכנית שתיכף אני אגע בעקרונות שלה, אני חושב שמשרד החקלאות יכול לאמץ, אם לא את כל התכנית, לפחות חלק מהדברים.

מוטי שגיא: אני יכול להציע לכם כמה דברים, שהיא מוצלחת בצורה בלתי רגילה.

מוטי שגיא: היא כרגע עדיין בתהליך שאנחנו מקווים להרחיב ותיכף אני אגע בדברים, ושילבנו את כל האלמנטים שצריך לשלב.

מוטי שגיא: אני אתן לכם למשל דוגמא: חיילים משוחררים – יש לנו בעיה קשה מאד בתעסוקה של חיילים משוחררים.

מוטי שגיא: מה יכול לגרום לחייל משוחרר, אחרי חצי שנה, שנה שהוא מסתובב בעולם, לבוא ולהיות פועל בניין ולהחליף סיני?

מוטי שגיא: תקפנו את הדברים בראייה הזאת.

מוטי שגיא: אמרנו: מה יכול לעזור?

מוטי שגיא: בנינו כאן איזה שהיא מסגרת מתווה שכבר מוכיחה את עצמה, ותיכף אני אגע בנתונים, במספרים.

מוטי שגיא: עד היום קיימנו 12 קורסים.

מוטי שגיא: יש לנו תכנון לקיים ב – 2012 עוד 14 קורסים.

מוטי שגיא: כרגע רצים 2 קורסים.

מוטי שגיא: בכל קורס יש בממוצע 24 חיילים משוחררים וגם דורשי עבודה שמופנים על ידי שירות התעסוקה, זה משולב ואנחנו הולכים ומרחיבים את הפעילות.

ניצן הורוביץ: מוטי, מה עם הדרום?

מוטי שגיא: זה דרום מרכז ודרום כרגע, כי בצפון יש לנו בעיה של הקבלנים.

מוטי שגיא: הם עובדים עם בני דודנו בשחור ויש לנו בעיה להיכנס.

מוטי שגיא: ברגע שנוכל להיכנס גם לצפון אנחנו נפתח פעילות הכשרה גם בצפון.

ניצן הורוביץ: לא, אני דווקא שואל אותך לגבי הדרום עם צפי של עיר הבה"דים למשל.

מוטי שגיא: והקורס השלישי ייפתח במהלך דצמבר.

מוטי שגיא: ואנחנו ב – 2012 הדרום זה בעיה, כי זה מותנה בהעסקה של הקבלנים.

מוטי שגיא: אחד המפתחות להצלחה זה בעצם העסקה.

מוטי שגיא: ... היתרונות של המתווה ואני גם מציע למשרד ...

מוטי שגיא: לבחון חלק מהדברים.

קריאה: למשל?

מוטי שגיא: קודם כל, אנחנו קוראים לפרוייקט: בונים ישראלים.

מוטי שגיא: קראנו בשם תכנית רז שנתית עם הרבה אמונה, עם חזון ומעוף.

מוטי שגיא: אפשר לדבר על זה כאן.

מוטי שגיא: שילוב ידיים של כל המערכות.

מוטי שגיא: בחנו מיהם השותפים שיכולים להיות שותפים למיזם: התאחדות הקבלנים, הקרן לעידוד ופיתוח ענף הבניין בישראל, מיסודם של הסתדרות עובדי הבניין והעץ בהתאחדות.

מוטי שגיא: משרד הביטחון.

מוטי שגיא: אני גם דירקטור של התמ"ת בקרן לקליטת חיילים משוחררים, אז אני גם משפיע בהחלטות בכיוון ההוא, ההסתדרות וכל מי שיכול להיות שותף.

מוטי שגיא: בנינו כאן מתווה, אני חושב שעצם שילוב הידיים של כל הרשויות זה בעצם המפתח.

מוטי שגיא: פתחנו חשבון נאמנות, זה נקרא: "קרן חופשה".

מוטי שגיא: האוצר מאמין מאד בתכנית הזאת, הוא גם תומך.

מוטי שגיא: הוא הזרים לשם ב – 2011 40 מיליון שקל, עוד ידו נטויה כי הוא מאמין בפרוייקט הזה.

מוטי שגיא: עכשיו, מה המטרה של הקרן?

מוטי שגיא: הרי איזה קבלן ירצה לשלם שכר 6,000 שקל ברוטו לחייל משוחרר שבעצם רק מביא לו נזקים?

מוטי שגיא: הוא בעצם לא מביא לו תפוקות ותועלות.

מוטי שגיא: הקרן הזאת מתקצבת, מסבסדת את הקבלנים כדי שישלמו לחייל המשוחרר בסכום של 1,000 שקל וזה משתנה, וזה עולה עם הזמן.

ניצן הורוביץ: יפה.

מוטי שגיא: התכנית כוללת, אמרתי, מערכת תמיכות נדיבה לחייל.

מוטי שגיא: חייל משוחרר אחרי שנתיים מגיע לסכום של 54,000 שקל לחשבון הבנק שלו, ללא השכר.

מוטי שגיא: הוא מתחיל עם שכר 6,000, ותוך שנה עולה ל – 9,000 שקל ברוטו.

מוטי שגיא: אחת הדרכים, אמרתי, לממן, לסבסד את הקבלן כדי שיתמוך בחייל וישלם לו את המשכורת.

מוטי שגיא: אמרתי: שילוב ידיים של כל המערכות הרלוונטיות.

מוטי שגיא: הפקת לקחים.

מוטי שגיא: אגב, בזמנו היו פרוייקטים אתגר הבניה ... הם נכשלו כישלון קולוסאלי.

מוטי שגיא: הפקנו את הלקחים, עברנו לקח לקח, וראינו מה צריך לעשות ושיפרנו.

מוטי שגיא: עבודה מובטחת.

מוטי שגיא: נחתמה כאן אמנה, עם הקבלנים, אני מדבר על חברות הבניה הגדולות: אפריקה ישראל, א.ד. דורי, וכן הלאה, והם ומבטיחים להעסיק, והם קולטים את העובדים.

מוטי שגיא: לא בחברות קטנות קיקיוניות, אלא בחברות גדולות.

ניצן הורוביץ: דניה סיבוס,

מוטי שגיא: דניה סיבוס - - -

ניצן הורוביץ: כן, כן.

מוטי שגיא: הסיור שלך הוא ביום ראשון הקרוב,

ניצן הורוביץ: כן.

מוטי שגיא: 4 בדצמבר ב – 10:30 ולא בעוד שבועיים.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

מוטי שגיא: אני אלווה אותך גם.

מוטי שגיא: אופק קידום, אנחנו מראים להם אופק קידום.

מוטי שגיא: אופק קידום בענף הבניין זה להיות מנהל עבודה.

מוטי שגיא: יש ביקוש מאד גדול למנהלי עבודה.

מוטי שגיא: עכשיו, היום על פי התקנה, אתה יכול להיות מנהל עבודה אחרי 5 שנים.

מוטי שגיא: אנחנו קיצרנו את ההליך ל – 3.5 שנים.

מוטי שגיא: אנחנו תוך כדי עבודה מוציאים אותם למה שנקרא: הכשרה מתקדמת: טפסנות סוג 4, טפסנות סוג 5, כדי שיוכלו להשתלב בקורס מנהלים בלו"ז יותר קצר.

מוטי שגיא: כל ההיערכות, בנינו כאן מבנה היערכות, מרכז גיוס.

מוטי שגיא: קמפיין שיווקי אגרסיבי, מוקד באינטרנט, אני יכול להראות לך כל מיני עזרים טקטיים: ברושורים, פליירים לחיילים.

מוטי שגיא: ברושורים ופליירים לאזרחים, שירות התעסוקה, וכן הלאה.

מוטי שגיא: זו מערכת נפרדת, צריך לשבת ולבנות איך לעשות את הקמפיין.

מוטי שגיא: אני מוכן לעזור לכם.

מוטי שגיא: אמרתי, דיברתי עם היערכות ארגונית, מרכז קליטה מיוחד.

מוטי שגיא: יש פרויקטור מיוחד שמנהל מרכז קליטה הוא מראיין, הוא ממיין והוא קובע מי ישתלב בקורסים.

מוטי שגיא: שכר התחלתי – 6,000 שקל, ותוך שנה עולים ל – 9,000 ברוטו.

מוטי שגיא: אותה קרן נאמנות שהכרתי, וכן הלאה, וכן הלאה.

מוטי שגיא: ממש מערכת שלמה עם התארגנות, עם ארגון.

מוטי שגיא: עבודת מטה של שנה, לקח הרבה דיונים, זה נכתב פה בכנסת בועדה עם קודמך, והדבר הזה עובד.

מוטי שגיא: עובד לא רע, ואני בהחלט מוכן לעזור.

מוטי שגיא: יש לי כאן ניירת, נחתם מסמך הבנות בין התאחדות הקבלנים, ההסתדרות, הקרן לעידוד הבניה, התמ"ת ומשרד הביטחון, מסמך אמנה, והמסמך הזה עובד וכולם מחויבים למסמך הזה.

ניצן הורוביץ: יפה.

ניצן הורוביץ: אני חייב להגיד לך, מוטי, אני באמת, אנחנו עושים עוד מעט סיור למקום, אבל אני בהחלט מתרשם מהעבודה שלכם.

ניצן הורוביץ: אני חושב שיש דברים במשרד החקלאות שאפשר ללמוד מהתמ"ת ביחס לענף בניה שהוא גם כן, אני אומר, הוא ענף קריטי בארץ, יש לנו צורך בבנייה מסיבית של דירות ויש לחצים מאד קשים, ובהחלט הוא ענף חשוב, ואני חושב שהם עושים פה דבר מאד יפה ומאד מרשים.

ניצן הורוביץ: אנחנו נעודד את זה ככל שנוכל.

ניצן הורוביץ: אתה רוצה באותו עניין?

גבריאל דובינר: כן, כן,

ניצן הורוביץ: אז רק בקצרה ממש.

גבריאל דובינר: כמזכיר חטיבת עובדי הבניין,

ניצן הורוביץ: כן.

גבריאל דובינר: אני רוצה להגיב.

גבריאל דובינר: הסוד להצלחה פה הוא השיתוף פעולה.

גבריאל דובינר: בלי השיתוף פעולה של כל הגורמים, שיתוף פעולה מלא ביום יום.

ניצן הורוביץ: יום יום, שעה שעה אנחנו מדברים.

גבריאל דובינר: ממש.

גבריאל דובינר: כל רגע.

גבריאל דובינר: ודבר שני – עכשיו לא בתור כובע של הסתדרות, בתור אחד שרואה את עצמו כחלק בלתי נפרד מהמחאה, ויצא לנו להיפגש, אני חושב שבנושא, דווקא של החקלאות, יש לנו אפשרות פז, פעם ראשונה שאני רואה את זה עכשיו, ופתאום חשבתי על זה, של שיתוף פעולה בנושא של החקלאות שזה יכול להיות בעניין של פרנסה, של דיור לזוגות לצעירים, ואני בטוח שגם כבוד היושב ראש, גם חבר הכנסת חרמש, יכולים להתחבר לאיזה שהוא רעיון, משהו חדשני שגם עובדים בחקלאות וגם בדיור.

גבריאל דובינר: תודה.

אברהם מיכאלי: אני יכול להגיד מילה?

ניצן הורוביץ: אתה כל הזמן אומר, אבל בוא, בוא תגיד, אין בעיה.

אברהם מיכאלי: תראה, משרד החקלאות גם בנושא של המיכון, אם היתה איזה שהיא מכונה אחת או שתיים שבאמת יכלה לתרום, אז החקלאי גם לא יכול לרכוש אותה.

אברהם מיכאלי: מחיר מכונה עולה 600, 650 אלף שקל.

אברהם מיכאלי: החקלאים גם לא יכולים לקבל הלוואות בבנקים, ומשרד החקלאות גם לא יצר את הנתיב שחקלאי יוכל לקבל את ההלוואה.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, גם אין לנו מיכון ומה שיש – לא כל אחד יכול לקנות.

אברהם מיכאלי: זה דבר שצריך לתת פה את הדעת.

ניצן הורוביץ: כן, אני הבטחתי לחיים חדד,

חיים חדד: רציתי להדגיש ליהודית שאין ההקצאה של עובדים תאילנדים בבתי אריזה.

חיים חדד: אין.

חיים חדד: זאת אומרת, משרד החקלאות לא מקצה לנו עובדים, אלא ישראלים.

חיים חדד: אנחנו מחזיקים ישראלים בבית האריזה.

ניצן הורוביץ: כן, אבל אתה יודע, יש משק מעורב ואז הם עוברים.

חיים חדד: אבל אין הקצאה.

חיים חדד: אין הקצאה.

ניצן הורוביץ: טוב, או.

ניצן הורוביץ: קיי.

חיים חדד: אין הקצאה, זה העובדה.

חיים חדד: אין הקצאה.

חיים חדד: הדבר השני – נגמר הכסף ל -2012 להכנסת מיכון.

חיים חדד: יהודית לא מדברת על זה, אבל אין כסף.

חיים חדד: הם מבקשים מאיתנו להכניס מיכון, אבל לא נותנים כסף, כי אין כסף ב – 2012.

חיים חדד: את צריכה להדגיש את העובדה הזאת.

חיים חדד: בסדר?

חיים חדד: תדגישי את העובדה.

חיים חדד: הדבר האחרון – על פי ההסכם שיש לנו עם המדינה, היא מדברת על החלטות ממשלה, ההפחתה היא 1,500 עובדים בשנה, כש – 1,200 זה הפחתה של מיכון ו – 300 עובדים זה הפחתה של ישראלים.

חיים חדד: בסדר?

חיים חדד: בשתי ההפחתות האלה שהיו עד עכשיו אין כניסה של ישראלים והם בכל זאת מפחיתים.

חיים חדד: זה לא מעניין אותם שלא נכנסים ישראלים.

חיים חדד: בגלל זה אני אומר, חבר הכנסת הורוביץ, אני חושב שצריך, הועדה פה צריכה לדרוש מהממשלה לקיים איתנו את ההסכם שחתמו עליו.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

יהודית כרמי: אני יכולה לענות?

ניצן הורוביץ: שניה רגע.

ניצן הורוביץ: דקה.

ניצן הורוביץ: שירות התעסוקה אתם רוצים?

ניצן הורוביץ: כן.

ישראל אוקסנהורן: אספר משהו מתוך העבר.

ישראל אוקסנהורן: בגלגולי הקודם הייתי מנהל לשכת התעסוקה בקריית גת.

ישראל אוקסנהורן: מי שמכיר את מושב לכיש יודע שבגלגול הקודם מושב לכיש העסיק בין 700 ל – 1,000 עובדים ישראלים מקריית גת.

ישראל אוקסנהורן: זה היה גם נוער וגם בוגרים.

ניצן הורוביץ: בענבים?

ישראל אוקסנהורן: בענבים, נכון.

ישראל אוקסנהורן: כשהגיעו העובדים הזרים, ואני לא נגד העובדים הזרים, אני רק רוצה לספר את הסיפור, כי אני מאמין שהאמת היא איפה שהוא באמצע בין דורש העבודה לבין החקלאי.

ישראל אוקסנהורן: אז באתי למזכיר המשק דאז, זה היה לפני כ – 20 שנה.

ישראל אוקסנהורן: אמרתי לו: תגיד לי, מה קורה?

ישראל אוקסנהורן: מידי שנה בשנה מספר העובדים הישראלים הולך ופוחת במושב לכיש.

ישראל אוקסנהורן: אז הוא אמר לי: תשמע ישראל, האמת היא שכשיש לי את העובד הזר אז יש לי אותו בשבת, יש לי אותו ביום שישי ויש לי אותו בחגים, וזה בסדר.

ישראל אוקסנהורן: היום אנחנו בעצם נמצאים במצב, עד כמה שלי ידוע היום וזה אני מסייג את הדברים, שכמעט וישראלים במושב לכיש לא עובדים, חוץ מהגרעין הוותיק, הוותיק.

ישראל אוקסנהורן: לתקופתנו היום – אני אומר כך: היום אני כדורש עבודה שנמצא בלשכת התעסוקה, אם אני צריך לבחור בין עבודה בחממה, לבין להיות שומר סף ליד בנק, או ליד כל מקום אחר, אני אעדיף ללכת לעבוד כשומר ולא לעבוד בחקלאות באותה חממה.

ישראל אוקסנהורן: אני חושב שמה שכן יכול לדרבן את אותו ישראלי ללכת לעבוד בחקלאות זה שאלה של מחיר.

ישראל אוקסנהורן: כפי שנעשה בענף החקלאות ופתחו קורסים, מישהו צריך - - -

ניצן הורוביץ: ענף הבניה.

אברהם מיכאלי: בניה.

אברהם מיכאלי: חקלאות נכשל.

ישראל אוקסנהורן: בבקשה?

אברהם מיכאלי: בחקלאות נכשל.

ישראל אוקסנהורן: תראה, אני לא,

אברהם מיכאלי: לא, זה נכשל.

ישראל אוקסנהורן: אבל בוא תראה וזה בעצם העובדה שתבוא ותגיד שזה נכשל ואתה מרים ידיים, לא זה.

ישראל אוקסנהורן: אני חושב שכן יש עתיד ליהודי, או לתושב מדינת ישראל בענף החקלאות.

ישראל אוקסנהורן: השאלה היא לקראת מה אנחנו הולכים ובמה אנחנו רוצים לסייע לו להשתכר טיפה יותר מאשר שכר מינימום?

ישראל אוקסנהורן: שהיו תקופות שכן עבדו.

ישראל אוקסנהורן: אני סתם אתן דוגמא לגבי יישובי הערבה.

ישראל אוקסנהורן: חיים, ביישובי הערבה היו ישראלים שנסעו מדימונה ומירוחם.

ישראל אוקסנהורן: מדימונה ומירוחם לנסוע ליישובי הערבה זה שעה, או שעה ורבע, או שעה וחצי, השאלה לאיזה מושב.

ישראל אוקסנהורן: לא שילמו להם לא עבור זמן הנסיעה.

ישראל אוקסנהורן: לא שילמו לחקלאי עבור הסעת העובדים והוא בא והוא אומר בצדק: תשמע, העלויות הם עלויות אדירות.

ישראל אוקסנהורן: מישהו צריך פה לסייע ולממן.

ישראל אוקסנהורן: אף אחד לא הכניס את ידו לכיס ואמר: אני מוכן לממן לך את נושא ההיסעים.

ישראל אוקסנהורן: אני מוכן לממן לך את נושא השעות הנוספות.

ישראל אוקסנהורן: אני לא יודע מה.

ישראל אוקסנהורן: אבל אם אנחנו נשאיר את המצב כפי שהוא היום, אנחנו נמשיך לדבר.

חיים חבלין: אתה מתכוון לכך שהממשלה לא סייעה.

ישראל אוקסנהורן: תראה, אני עובד ממשלה.

ישראל אוקסנהורן: אני רק אומר, אני רק מציג את הבעיה.

חיים חבלין: גם כשאמרו שיש, אני אומר לך מניסיון, כי אני עשיתי את הרבה מול אלקובי, אתה בטח מכיר אותו.

ישראל אוקסנהורן: אני מכיר את אלקובי מצויין.

חיים חבלין: גם כשהוא אמר שיש כסף, אז - - -

ישראל אוקסנהורן: בוא תראה, אני עובד בממשלה, אני לא סתם מעלה את העניין ומי שמבין – מבין.

ישראל אוקסנהורן: אז צריכים לעמוד בהסכמים.

חיים חבלין: אז צריך להגיד את הדברים ברורים.

ישראל אוקסנהורן: אני אומר את הדבר בצורה ברורה ביותר.

ישראל אוקסנהורן: אני מאד מודה לך שאתה מסייע בידי.

ישראל אוקסנהורן: אבל בכל זאת, חייבים לעמוד בהסכמים.

ישראל אוקסנהורן: חייבים להעלות את השכר לעובדי החקלאות, ואז אני מאמין שכן תהיה נהירה של ישראלים לענף.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: לפני סיום, אסף אדיב אתה רצית מילה?

אסף אדיב: אני רוצה רק להגיד דבר אחד.

ניצן הורוביץ: אז במשפט.

אסף אדיב: אני אומר, השאלה היא באמת שאלה של החלטת ממשלה חד משמעית.

אסף אדיב: אני אומר לפחות בהתחלה כשדובר על הפיילוט עם רן כהן, דובר על זה שייקחו אזור, יגדירו את האזור הזה כאזור שבו מחליטים שמהיום והלאה שמה מעסיקים עובדים ישראלים והאזורים האלה יכולים להתחיל, לא להתחיל מעין יהב, אלא להתחיל מאזור השרון, מאזורים קרובים מאד, שעלות הנסיעה היא נמוכה.

אסף אדיב: אני אומר מבחינתנו אין בעיה של עובדים שיעבדו בשכר מינימום עם כל הזכויות הסוציאליות, אין לנו בעיה.

אסף אדיב: יש עשרות אלפים שמוכנים לעבוד בשכר מינימום, רק אין מי שייקח אותם.

אסף אדיב: תנו לנו במקומות האלה, אני אומר: בוא נתחיל.

אסף אדיב: בוא נתחיל.

אסף אדיב: אני אומר: אני עובד עכשיו עם 60 מעסיקים.

אסף אדיב: תן לי עוד 600.

אסף אדיב: בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: אני לא נתתי לך, אני מתנצל, רשות דיבור, רשות ההגירה.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

תהילה לוגר-פרימן: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שעלו פה.

ניצן הורוביץ: כן.

תהילה לוגר-פרימן: דבר ראשון – לעניין הנוכחות של נציג האוצר.

ניצן הורוביץ: אנחנו נטפל בזה.

תהילה לוגר-פרימן: למרות שאני לא האוצר, הנציגים הרלוונטיים נמצאים עכשיו בבולגריה לחתום על הסכם היישום.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: לא כולם.

ניצן הורוביץ: זה יטופל.

ניצן הורוביץ: זה לא כולם שמה.

תהילה לוגר-פרימן: לעניין ההסכם שנחתם עם חקלאים וזה שהוא לא מיושם – אבשלום לא נמצא פה, אבל בתור אחת שגם היתה מעורבת בכל שלבי גיבוש ההסכם, אז ההסכם בנוסח הראשוני שלו כלל המון המון סעיפים גם בנושאי עידוד תעסוקת ישראלים וגם המון הקלות לחקלאים, המון המון דברים שהמדינה ...

תהילה לוגר-פרימן: ללכת לטובת החקלאים.

תהילה לוגר-פרימן: בסופו של דבר, החקלאים סירבו לחתום על ההסכם הזה, נחתם בסוף הסכם עם שני סעיפים כשהסעיף הראשון והמרכזי שבו זה בעצם ההקפאה במתווה היורד של מכסת העובדים הזרים.

שי חרמש: לשנה אחת.

תהילה לוגר-פרימן: לשנה אחת.

תהילה לוגר-פרימן: כן.

תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, אם בעצם היו עוד כל כך הרבה נושאים מעניינים אותם ונוגעים אליהם שהם כל כך רוצים לכנס את הועדות הארבעה, אני חושבת שזה גם היה צריך לבוא לידי ביטוי בהסכם עצמו, אם זה כל כך חשוב.

ניצן הורוביץ: את הועדה אבל צריך לכנס וזה שהיא לא התכנסה כל כך הרבה זמן זה לא בסדר.

ניצן הורוביץ: אנחנו רשמנו לעצמנו שעוד שבועיים הועדה הזאת אמורה, טוב, אני אתייחס לזה בהודעת הסיכום.

תהילה לוגר-פרימן: ...

תהילה לוגר-פרימן: לעסוק בעניינים ...

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

תהילה לוגר-פרימן: אבל אני חושבת שזה מבטא את זה שבעצם מה שמעניין, בסופו של דבר, ה – 26 כן או לא.

תהילה לוגר-פרימן: ככה זה נראה.

תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, רשות ההגירה.

ניצן הורוביץ: את יכולה, יש מספר חדש כבר ששמענו אותו היום, אז אפשר.

תהילה לוגר-פרימן: 24 - - -

ניצן הורוביץ: זה אני חושב המספר.

ניצן הורוביץ: או.

ניצן הורוביץ: קיי.

תהילה לוגר-פרימן: לגבי האיסור של ההסכם שכאמור הוא רק בנוגע למכסה – הרשות מיישמת את ההסכם אחד לאחד והרשות דאגה שבכל רגע נתון השנה לא תהיה הגבלה על הבאת עובדים.

תהילה לוגר-פרימן: לא הקפאה לזמנים מסויימים של איזון תיקים, ולא הגבלה לארץ המוצא.

תהילה לוגר-פרימן: שום הגבלה בכל רגע נתון.

תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת, כל חקלאי שרצה לממש בכל רגע נתון את המכסה שלו יכול היה לעשות זאת.

תהילה לוגר-פרימן: אכן, אנחנו עומדים בסוף שנת 2011 עם כמעט 26 אלף, שאמורות להגיע.

תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת, אנחנו נתחיל את שנת 2012 כשהמכסה היא 24,400, עם 26.

תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת שזה פעם ראשונה שהרשות כל כך הולכת לקראת החקלאים וכל כך לא מטילה מגבלות וכל כך מיישמת את ההסכם אחד לאחד.

חיים חבלין: נכון.

חיים חבלין: אתם לא הבעיה.

חיים חבלין: אתם חלק מהפתרון.

תהילה לוגר-פרימן: יש לי עוד שתי נקודות.

ניצן הורוביץ: אז ממש בנקודות.

תהילה לוגר-פרימן: נציג החקלאים הודה פה בפה מלא שהעסקה של עובדים זרים היא פוגענית.

אברהם מיכאלי: מי אמר את זה?

ניצן הורוביץ: לא, לא, אני לא חושב שזה נאמר.

אליהו כהן מוגרבי: לא נאמר.

אליהו כהן מוגרבי: המילה לא נאמרה.

תהילה לוגר-פרימן: אז אני חושבת שבמצב כזה, או אמירה כזאת שקשה להעסיק עובדים ישראלים כי הם צריכים לצאת בשעה 3, ההתייחסות הזאת היא, זאת אומרת, ברור שעדיף להעסיק עובדים זרים שהם איזה שהוא כלי חפץ, ככה זה נשמע.

תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, המדינה עושה הכל בשביל לעודד תעסוקת ישראלים, אבל כל זמן שהחקלאים יכולים להעסיק עובדים זרים וגם שמענו את זה מישראל, בצורה שהיא, לא נכנה אותה פה בשמות.

ניצן הורוביץ: ברור.

תהילה לוגר-פרימן: אז זאת התוצאה.

תהילה לוגר-פרימן: ברור שלא ייכנסו ישראלים חדשים.

חיים חבלין: מה קורה.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז, אני מודה לך.

חיים חבלין: עם ה – IOM והתוכנה.

ניצן הורוביץ: רגע, לא, לא, סליחה, סליחה, אני מסכם את העניין.

חיים חבלין: אני באתי לדיון לשמוע מה קורה.

ניצן הורוביץ: אני מסכם את הדיון.

חיים חבלין: נסעתי 3 שעות.

ניצן הורוביץ: קודם כל, טוב שבאת וחשוב שאמרת מה שאמרת, אבל אני כבר אומר מראש, אנחנו לא, זה לא סוף הסיפור, רחוק מזה.

ניצן הורוביץ: תיראו, אני רוצה להגיד לכם ככה: קודם כל הועדה הזאת מברכת, שיהיה ברור, על כל אמצעי שהמדינה נוקטת כדי לצמצם את מספר העובדים הזרים ולהרחיב שילוב של עובדים ישראלים בענפים שהם עתירי עובדים זרים וידיים עובדות.

ניצן הורוביץ: זאת המדיניות של הממשלה והמדיניות הזאת מקובלת על הועדה הזאת ואני חושב שגם מקובלת על רוב גדול מאד של אזרחי ישראל, בטח לנוכח הדיון הציבורי שמתקיים עכשיו.

ניצן הורוביץ: זה דבר אחד.

ניצן הורוביץ: דבר שני – אנחנו קוראים לממשלה, גם לנוכח הדברים ששמענו כאן, להרחיב את העידוד למיכון ותיעוש בענפי החקלאות והבניין כדי לייעל ולשפר את הייצור והתפוקה של הענפים האלה, ולתת לזה את המשאבים הנדרשים ולתמוך בהכשרה מקצועית מתאימה.

ניצן הורוביץ: כי גם למיכון ותיעוש יש צורך בהכשרה מקצועית של עובדים שמתאימים למיכון הזה שרוצים להכניס.

ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים לבחון באמצעות פיילוט, באזור מסוים, את מימוש החובה של מעסיק שמעוניין בהיתר להעסקת עובד זר, לפנות לשירות התעסוקה בטרם קבלת ההיתר.

ניצן הורוביץ: זה לא אומר שמראש פוסלים את האפשרות שהוא יקבל עובד זר, אבל לפחות לבדוק את האפשרות, בפיילוט, דרך לשכת התעסוקה, כפי ששמענו כאן, את האפשרות לשלב עובד ישראלי.

ניצן הורוביץ: כי אנחנו אומרים שהצעת עבודה שמוצעת לעובד זר, שאנחנו מציעים אותה לעובד ישראלי, במיוחד באזורים שבהם יש אבטלה בקרב פועלים בענף מסוים, כן עשויה לתרום, לדעתנו, להעסקת, או לעידוד העסקה של פועלים ישראלים מובטלים ואנחנו קוראים למשרדי הממשלה הרלוונטיים לשבת עם נציגי העובדים המובטלים בחקלאות ויש נציגים למובטלים בחקלאות, ישראלים כמובן, לגבש איתם את האמצעים שיאפשרו לשלב אותם בענף.

ניצן הורוביץ: בעניין משרד התמ"ת – אנחנו משבחים את משרד התמ"ת על הפרוייקט המוצלח שהוא מוביל לשילוב עובדים ישראלים בתחום הבניה, ואנחנו נראה אותו מקרוב בעוד שבועיים בסיור מיוחד שאנחנו עושים כדי לראות את הדברים ולדבר עם העובדים שעוברים את ההכשרה שבהם הרבה חיילים משוחררים.

ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים לך, מוטי, להרחיב את המאמץ.

ניצן הורוביץ: אני במיוחד שאלתי לגבי הדרום והאוכלוסייה הבדואית במחשבה לטווח טיפה יותר טווח ביניים על עיר הבה"דים.

ניצן הורוביץ: משום שזה פרוייקט בינוי מאד גדול ואנחנו חושבים שאסור לפספס את ההזדמנות לשלב בבניית עיר הבה"דים כמה שיותר עובדים ישראלים, במיוחד באזור, שכמו שאתה יודע, אין שם יותר מידי אפשרויות תעסוקה בדרום הארץ.

ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים בכלל לממשלה וזה מה שנעשה פה בועדה הזאת, אני בכל אופן מתכוון לעשות את זה, להשקיע את ההשקעה הנדרשת כדי לבטל חסמים שמונעים העסקת עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: זה יותר הכשרה בענף הבניין, הסעות והתחשבות מהסוג הזה.

ניצן הורוביץ: למשל נושא של מעונות יום בענף החקלאות.

ניצן הורוביץ: כל מיני נושאים שיאפשרו להכניס עובדים ישראלים, כי להם אנחנו צריכים לדאוג בראש ובראשונה.

ניצן הורוביץ: עכשיו, הועדה הזאת רושמת לפניה את הטענה שהשמיעו כאן אבשלום וילן ושי חרמש על כך שועדת המתווה, ועדת הארבעה, לא התכנסה כבר יותר משנה כדי לדון בנושא.

ניצן הורוביץ: זה לא מקובל.

ניצן הורוביץ: בין היתר לדון בנושא של עובדים עונתיים ואנחנו רשמנו לעצמנו שהועדה אמורה להתכנס תוך שבועיים.

ניצן הורוביץ: נעקוב אחרי העניין.

ניצן הורוביץ: הועדה גם תקיים ישיבה מיוחדת על החקלאות יחד עם כל המשרדים וראשיהם, כולל משרד האוצר, אבל עם דגש על ראשי משרד החקלאות ואני אפנה בעניין לשרה עצמה ואני אתאם את זה איתה.

ניצן הורוביץ: אני אומר לכם, חברים, אנחנו מזמינים את נציגי הממשלה ובדרך כלל העניין הזה מתנהל כפי שצריך.

ניצן הורוביץ: אבל אם יש משרד שמתעלם מההזמנה, כמו היום משרד האוצר, אנחנו נוציא זימון.

ניצן הורוביץ: נוציא זימון ונחייב את האנשים להגיע שמית.

ניצן הורוביץ: אז אני מקווה שבישיבה הבאה הדברים האלה יתנהלו בצורה יותר תקינה.

ניצן הורוביץ: אני מודה לכל מי שבא.

ניצן הורוביץ: שוב אני אומר לחיים, לאברהם ולכל החברים האחרים מהערבה ומקומות אחרים: הועדה הזאת, אנחנו ואני אומר את זה בכל דיון בנושאים גם אחרים, נושאים לא פשוטים, אנחנו, אני לא רואה את עצמנו כאן כעומדים משני צידי מתרס.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים שתהיה חקלאות טובה במדינת ישראל.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים שחקלאים שיש להם משקים יתפרנסו בכבוד הם ומשפחותיהם ובהחלט יעשו חיל ויראו ברכה בעמלם.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים לעזור להם.

ניצן הורוביץ: התמונה שעומדת לנגד עינינו היא תמונה רחבה, ובתמונה הזאת אנחנו רואים עוד גורמים שהם, למשל, עובדים ישראלים שאין להם עבודה וגם להם אנחנו רוצים לעזור וגם אותם אנחנו רוצים לשלב, אם זה בחקלאות, אם זה במסעדות, אם זה בבנייה, אם זה בסיעוד ואם זה בשלל תחומים אחרים כי גם, אנחנו חייבים בדין וחשבון גם להם.

ניצן הורוביץ: גם הם ישראלים.

ניצן הורוביץ: גם אותם אנחנו רוצים.

שלמה יפרח: מה עם דאגה לצעירים?

ניצן הורוביץ: וצעירים וחיילים משוחררים.

שלמה יפרח: לא, אבל אני אומר יותר דירות צריך יותר עובדים.

ניצן הורוביץ: ולכן, כפי שאני אומר לכולם: תיראו בועדה הזאת מקום שאתם יכולים להיעזר בו ואני אומר לכם: תביאו לידיעתנו נושאים שמציקים לכם ואנחנו נעלה אותם ונחייב את משרדי הממשלה להתייחס.

ניצן הורוביץ: תודה רבה לכולם.

ניצן הורוביץ: ושיהיה יום טוב.