ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 924, 2011-12-14 09:15

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מקדמים בברכה את יושב ראש ועדת הכספים לשעבר, שר התיירות של היום שמאוד מצליח בתפקיד שלו והוא לא מתכוון לחזור לתפקידו כיושב ראש הוועדה.

משה גפני: השר מאוד מצליח במשרד התיירות ועושה את מה שנדרש משרד התיירות לעשות.

משה גפני: אנחנו דנים הבוקר בצו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (תיקון), התשס"ז-2007.

משה גפני: שר התיירות, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

סטס מיסז'ניקוב: כשאני מסתכל משמאלי, יושב חברי טמיר, ואני מסתכל על חבריי איציק וקנין ושי חרמש, אני נזכר בתקופה מהימים הטובים, תקופה מדהימה.

סטס מיסז'ניקוב: גם אורית כאן והיא הייתה רכזת האופוזיציה עת ישבתי כאן ועכשיו היא מרכזת אופוזיציה.

סטס מיסז'ניקוב: גם זה קורה בפוליטיקה.

שי חרמש: כל דבר הוא זמני.

משה גפני: בזמן שלך רוחמה הייתה רכזת האופוזיציה?

סטס מיסז'ניקוב: רוחמה הייתה שרה.

רוחמה אברהם-בלילא: הייתי שרת התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך התמנית לשרת התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: לפני כן היית שרה מקשרת אבל היית שרה.

רוחמה אברהם-בלילא: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, אני מתחייב לפרוטוקול שבקדנציה הזאת אני לא שואף להחליף אותך בכיסא הזה ורק אלוהים יודע מה יקרה בקדנציה הבאה.

סטס מיסז'ניקוב: החדר הזה הוא חדר מדהים וכאן מתקבלות ההחלטות האמיתיות.

סטס מיסז'ניקוב: תמיד היה וכך תמיד יהיה.

סטס מיסז'ניקוב: כשר, זאת הופעה ראשונה שלי בוועדת הכספים ואני באמת מתרגש לחזור לחדר הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, בצד הזה יושבים אנשי משרד התיירות, המנכ"ל נועז בר-ניר, הסמנכ"ל החדש, סמנכ"ל בכיר לתשתיות שזאת גם הופעתו הראשונה כאן, ערן ניצן, היועץ המשפטי עובד קדמי, את יעל ממשרד האוצר אני חושב שלא צריך להציג.

סטס מיסז'ניקוב: אני אזכיר את הנוסחה הידועה בה אנחנו משתמשים במשרד התיירות ובכלל בכל הפורומים הכלכליים.

סטס מיסז'ניקוב: כל מאה אלף תיירים נוספים שמגיעים לארץ, מייצרים 4,000 מקומות תעסוקה חדשים במשק ועיקרם בפריפריה ועיקרם בקרב אותן אוכלוסיות שבדוח ה-OECD תמיד מוגדרות כנמצאות בתת תעסוקה.

סטס מיסז'ניקוב: מעבר לכך, זה משאיר כ-450 מיליון שקלים באוצר המדינה, כל מאה אלף תיירים נוספים, מייצרים מאות עסקים קטנים ובינוניים בסביבה תיירותית, ושוב, בעיקר בפריפריה, ולא פחות חשוב, מייצרים תדמית חיובית עבור מדינת ישראל כי כל תייר מרוצה הופך להיות שגריר של רצון טוב למדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: לכן מבחינת הפעילות התיירותית, שזה ענף כלכלי ממדרגה ראשונה, יש כאן וין-וין, גם מבחינת מקורות הכנסה, תעסוקה, תדמית וכל השאר.

סטס מיסז'ניקוב: זה חשוב כי היום מה שאנחנו מבקשים לעשות בוועדה המכובדת הזאת זה פשוט לאפשר לנו להרחיב עוד יותר את הפעילות הכלכלית התיירותית שאנחנו עושים על מנת שיבואו יותר תיירים ויותר מועסקים ייכנסו למשק, כך שגם ייווצרו כאן הכנסות.

סטס מיסז'ניקוב: שנת 2010 הייתה שנת שיא מבחינה תיירותית.

סטס מיסז'ניקוב: הגיעו כשלושה וחצי מיליון תיירים ולמשק נכנסו כ-33 מיליון שקלים.

משה גפני: מה זה שיא?

משה גפני: לא היה דבר כזה מאז קום המדינה?

סטס מיסז'ניקוב: לא היה.

רוחמה אברהם-בלילא: את השיא שברנו ב-2009.

רוחמה אברהם-בלילא: שלושה מיליון תיירים.

סטס מיסז'ניקוב: ב-2008, בהנהגתה של רוחמה, הגיעו שלושה מיליון תיירים ועכשיו הגיעו שלושה וחצי מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: זה שיא.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים לשמור על השיא הזה גם בשנת 2011.

סטס מיסז'ניקוב: אני אזכיר לכם ששנת 2011 היא שנה של גיאו-פוליטיקה קשה ביותר עבור מדינת ישראל, כלכלה קשה ביותר עבור מדינת ישראל ועבור כל העולם כאשר שוב יש משבר כלכלי באירופה ובארצות הברית, איבדנו את כל היומיים שהגיעו אלינו משארם א-שייח בגלל שהם לא מגיעים לשארם א-שייח ולמרות זאת אנחנו מצליחים להחזיק את התיירות בגובה של שלושה וחצי מיליון תיירים.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שהשבחנו גם את התייר שנכנס.

סטס מיסז'ניקוב: התייר שהגיע, לפעמים היה מגיע רק ליום אחד, היה מגיע לשארם אה-שייח ועושה סיבוב ביום המלח ובירושלים וחוזר לשם, הוא היה משאיר כסף בדרך אבל לא היה לן כאן אפילו לילה אחד – אלה אותם 400 אלף אנשים אותם איבדנו - אבל כיוון שאנחנו נמצאים באותו מצב כפי שהיה בשנת 2010 מבחינת התיירים ואיבדנו את היומיים, כנראה שהוספנו את אלה שנמצאים לפחות לילה אחד במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, הפדיון של בתי המלון ובכלל כל התנופה הכלכלית בגלל מספר התיירים היא הולכת וגדלה.

סטס מיסז'ניקוב: מאחר שהגדלנו את הביקוש לתיירות בשנת 2010 ואנחנו ממשיכים להגדיל אותו גם בשנת 2011, אנחנו נכנסנו לבעיה אחרת, בעיה של מחסור של חדרים בארץ.

רוחמה אברהם-בלילא: כמה חדרים חסרים לכם היום?

סטס מיסז'ניקוב: היום חסרים לנו כ-18 אלף חדרים, אם אנחנו רוצים להגיע ליעד של חמישה מיליון תיירים ב-2015.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לומר לכם שכבר עשרות שנים המספר הקדוש הזה של 45 אלף חדרים, לא משתנה.

סטס מיסז'ניקוב: יש היום במלאי פחות או יותר, גרוסו-מודו, 45 אלף חדרים ורק בשנים האחרונות, במיוחד בשנת 2011, המספר הקדוש הזה לא נפרץ והתיירות גדלה.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שני דברים: ראשית, אנחנו לא מספקים את הצרכים המיידיים של התיירים שרוצים ללון בירושלים ואנחנו שולחים אותם לאשקלון ולים המלח, מבלי לפגוע באזורים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: כל מי שרוצה להגיע למקום כלשהו, הוא צריך לקבל את מבוקשו.

סטס מיסז'ניקוב: שנית, כיוון שההיצע קטן והביקוש גדל, המחירים עולים.

אורי אריאל: קוראים לזה תסמונת התפלת המים.

אורי אריאל: עשרים שנים הסבירו שלא צריך התפלת מים, עד שהסתבר שאין מים בברזים.

סטס מיסז'ניקוב: דיברנו על החדרים.

סטס מיסז'ניקוב: גם המחירים גבוהים וגם הביקושים לא מסופקים.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו עבדנו מאוד מאוד קשה בשנה האחרונה יחד עם משרד האוצר על יישוב של אזורי עדיפות לאומית מבחינה תיירותית ועל הרחבתה.

סטס מיסז'ניקוב: רק לסבר את האוזן, למי שלא מכיר את הנושא הזה למרות שאני בטוח שכולם בקיאים בו.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו, מתוקף חוק לעידוד השקעות הון, הרבה מאוד מפות לאזורי עדיפות.

סטס מיסז'ניקוב: יש מפת אזורי עדיפות מבחינת הטבות מס ויש הטבות נוספות.

סטס מיסז'ניקוב: יש גם מפת אזורי עדיפות מבחינה תיירותית והיא לא נקבעת על פי מצב סוציו אקונומי של אוכלוסייה כזאת או אחרת אלא היא נקבעת לפי דבר אחד: על פי הביקושים לתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: לכן המפה הזאת יכולה להיות שונה בחלקה או לחלוטין באזורים שונים ממפה לצורך הטבות מס.

סטס מיסז'ניקוב: בסיפא של הדברים שלי אני גם אומר שלדעתי היא צריכה להיות הרבה יותר מורחבת מאשר המפה שמוצעת היום, אבל זה לדיונים הבאים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ישבנו על המפה הזאת די הרבה זמן ובאמת נעשתה כאן עבודה מצוינת, גם על ידי צוות משרד התיירות וגם על ידי צוות משרד האוצר, והמפה שמובאת היום לעיונה של הוועדה מרחיבה את התחולה של הצו הקיים בשנה אחת, דהיינו, תוקף הצו הזה עומד להסתיים ב-1 בינואר 2012 ואנחנו מבקשים להאריך את הצו הזה עד 31 בדצמבר 2012 ולהוסיף במסגרת הצו הקיים את האזורים הבאים, וזה אומר הרחבה של אזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית: גליל תחתון, כל הישובים של הגליל התחתון, נצרת רבתי, בית שאן ועמק המעיינות ואילת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שיש בפניכם את המפה המעודכנת.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: אין לנו אותה.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך אני אוכל לפרט.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאן הרבה מאוד ישובים.

משה גפני: אין לנו את המפה הקיימת.

משה גפני: מה שיש לנו זה את המפה המוצעת.

סטס מיסז'ניקוב: אני אומר מהי גולת הכותרת.

טמיר כהן: מדברים על המלונות.

סטס מיסז'ניקוב: מדברים על המלונות.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, לסבר לכם את האוזן מה זה עושה מבחינת תוספות מיידיות.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, מה זה אומר להרחיב מפת אזורי עדיפות לאומית מבחינה תיירותית.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות יכול ורשאי לתת לכל יזם שרוצה לבנות בית מלון במסגרת אותו שטח שמוגדר כאזור עדיפות לאומית, אנחנו יכולים לתת עשרים אחוזים מענק לכל יזם.

רוחמה אברהם-בלילא: זה היה 24 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: זה קוצץ לעשרים אחוזים.

רוחמה אברהם-בלילא: מתי זה קוצץ?

רוחמה אברהם-בלילא: בתקציב הנוכחי הדו שנתי?

סטס מיסז'ניקוב: לפני כשנתיים.

רוחמה אברהם-בלילא: חבל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים אתך.

רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2009 נאבקנו עם האוצר כדי להביא את זה ל-24 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: בירושלים הצלחנו להרחיב את זה ל-28 אחוזים אבל זה רק בירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו סיכום עם האוצר שאנחנו נחזיר לדיון הרחבה של התוספות גם בסובב כינרת ל-28 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: הסיכום הוא שאנחנו נחזיר אבל כמובן שהאוצר התנגד בהתחלה, אבל אני חושב שלגבי סובב כינרת אני אוכל לשכנע אותו כמו שהצלחתי לשכנע לגבי ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שנוכל לשכנע אותו בצורך להוסיף תוספת למענקים גם באזורים אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: התוספת המיידית של חדרים באותו אזור מקווקו שאנחנו מוסיפים היום כאזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית, ותקשיבו למספרים, כי אלה דברים מיידיים: בנצרת רבתי, מקימים מלון בכפר חורש עם 120 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: בכרמיאל, מלון הצוק, 120 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: במלון הזית בכרמיאל, 120 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: הקמת מלון כפר חיטים, 7 עם חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: מקימים אטרקציה של מתחם גולף בכפר חיטים כאשר המלון בכפר חיטים ישמש גם כמלון גולפאי.

סטס מיסז'ניקוב: עמק מעיינות, הקמת כפר נופש בתל יוסף עם 120 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: הקמת אכסון מלונאי בגני חוגה עם 400 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: אילת שסובלת מתחרות קשה מאוד מול עקבה ושארם א-שייח – זאת פשוט עיר ש-85 אחוזים מהאוכלוסייה שלה מתפרנסים מתיירות – אנחנו מוסיפים מיידית על ידי הרחבת בתי מלון קיימים 600 יחידות ויש כבר פרויקטים בלגונה המזרחית שבסופו של דבר, תוך כמה שנים, יגיעו לעוד אלפיים חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: סך הכול באופן מיידי, על ידי הרחבת הפרויקט הזה אנחנו מוסיפים 2,180 חדרים כאשר התוספת באילת יכולה להביא את המספר ל-4,180 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: אם תרצו אחר כך לשמוע את סמנכ"ל תשתיות שלנו, תוכלו לשמוע אותו.

סטס מיסז'ניקוב: ערן, כמה פרויקטים אושרו?

ערן ניצן: כמעט 600 חדרים.

סטס מיסז'ניקוב: עוד 600 חדרים אושרו במינהלת ההשקעות כאשר אנחנו מעניקים עשרים אחוזים מענק והיזם עושה את זה פי חמש.

סטס מיסז'ניקוב: זה המינוף הכלכלי האמיתי שקיים בידי משרד התיירות.

משה גפני: יש לי ויכוח עם שר האוצר והוא מתנהל כבר בשבועות האחרונות לגבי כמה נושאים פרקטיים.

משה גפני: הוא טוען שהולך להיות רע ואני טוען שהולך להיות טוב.

משה גפני: מהדיווח שלך מתברר שאתה מסכים אתי.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא קשור אחד לשני.

סטס מיסז'ניקוב: שר האוצר כמו תמיד מסתכל על המקרו.

משה גפני: לפי מה שאתם אומר, אתם צופים שנגיע לחמישה מיליון תיירים.

זבולון אורלב: בתחום הזה.

משה גפני: מה זה התחום הזה?

משה גפני: תחום התיירות לא מנותק מהתחום הכללי.

זבולון אורלב: אתה צריך לראות את מה שקורה באירופה וזה גורם לנו נזקים.

משה גפני: אם שר התיירות אומר שאנחנו צופים שהמספר יגיע לחמישה מיליון תיירים, המשמעות היא שיבואו תיירים מאירופה.

רוחמה אברהם-בלילא: מדובר כאן בהרחבה של מפת עדיפות כאשר הנושא העיקרי הוא שגם כאשר ישראל הייתה במשברים של טרור כאלה ואחרים, מעולם לא נפגע הנושא הצלייני.

סטס מיסז'ניקוב: אני אסביר לך.

משה גפני: אתה הבנת מה אמרתי.

משה גפני: אם אתה כשר התיירות צופה שבשנת 2011 שמסתיימת עכשיו וגם בשנת 2012, ואתה צופה גם לעתיד שמספר התיירים יגדל באופן דרמטי יותר מכפי שהיה כל הזמן, המשמעות היא שהמצב גם בעולם וגם כאן משתפר.

סטס מיסז'ניקוב: רק רגע.

סטס מיסז'ניקוב: אני אנסה להסביר.

משה גפני: מה איכפת לכם להיות אופטימיים?

סטס מיסז'ניקוב: קודם כל, אני אופטימי.

סטס מיסז'ניקוב: סטנלי פישר, נגיד בנק ישראל, הגדיר את ענף התיירות ב-2010 כתורם הכי גדול לכלכלת מדינת ישראל גם מבחינת יצירת מקומות תעסוקה וגם מבחינת ההכנסות.

יצחק וקנין: אנחנו רואים את זה בבתי המלון.

סטס מיסז'ניקוב: עם הרבה מאוד גאווה ובלי צניעות אני אומר לכם שהיום הזדמן לי לעבוד בראש משרד הכי כלכלי בארץ.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מייצרים הרבה מאוד תעסוקה, הרבה מאוד הכנסות ובאמת זה יכול להוביל כאן לתנופה כלכלית חשובה אם כמובן ייתנו לנו לעבוד כמו שאנחנו יודעים לעבוד בלי לשים יותר מדיי רגולציות ובלי לשים יותר מדיי משקולות.

סטס מיסז'ניקוב: התיירות נזקקת לשקט וכך זה תמיד, גם בעולם וגם בארץ ובמיוחד בארץ כי זה שיש פיגועים ממוקדים במצרים נגד תיירים, משום מה לא מרחיק את התיירים משם אבל ברגע שיש זריקת אבנים בירושלים, וזה מקבל בז ב-CNN וב-BBC, זה יכול להרחיק את התיירים ממדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד קשה, גם בסיורים שלנו ברחבי העולם, כדי להסביר שמה שהם רואים בערוצי מדיה מובילים באירופה ובארצות הברית, זה לאו דווקא מה שקורא בארץ אלא כדאי שהם יבקרו.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו מביאים לכן עשרות אלפים עיתונאים, סיטונאים, את כולם כדי שיראו במו עיניהם ואחר כך ישווקו את זה הלאה מפה לאוזן כי השיווק מפה לאוזן הוא הכי חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: כמה חסמים שפתחנו, כמו למשל ביטול אשרות כניסה מרוסיה – ואגב, זה נעשה כשאני הייתי יושב ראש ועדת הכספים – וביטול אשרות כניסה מאוקראינה, דבר שנעשה עכשיו, הביא לנו גל ענק של 600 אלף תיירים מרוסיה בשנה, של 120 אלף תיירים מאוקראינה בשנה ואנחנו צופים שהגל הזה יימשך.

סטס מיסז'ניקוב: האנשים האלה באים למרות המצבים הקשים.

סטס מיסז'ניקוב: הם באים למצרים והם בטח גם באים אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו צופים שאם לא יהיו כאן דרמות מיותרות ואם המצב הכלכלי קצת יתייצב ברחבי העולם, אנחנו כן נגיע בשנת 2012 לחמישה מיליון תיירים שיביאו לפריחה עצומה של כלכלת ישראל מהצד הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי מה זה יעשה באופן מיידי מבחינת חדרי מלון.

סטס מיסז'ניקוב: המחירים כמובן יתחילו לרדת.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לומר לוועדה המכובדת הזאת שאני הקמתי ועדה ציבורית לבדוק ממה מורכבת עלות חבילת נופש בארץ קודם כל לישראלים וביי פרודקט לתיירות הנכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: בראש הוועדה עומד מנכ"ל המשרד וחברים בה כל נציגי המשרדים הרלוונטיים כולל נציגי ציבור.

סטס מיסז'ניקוב: עד 31 בינואר הוועדה הזאת צריכה להעביר אלי את המלצותיה שיאמרו איך אנחנו יכולים להוזיל חבילת עלויות הנופש בארץ עד 25 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו נצליח, קודם כל נשאיר בארץ את התיירות שבורחת לתורכיה, ליוון, לקפריסין וכך הלאה ונוכל להביא את אלה שלא באים אלינו כי הם חושבים שאנחנו יותר מדיי יקרים.

סטס מיסז'ניקוב: אם כן, מצד אחד נוזיל את המחירים ומהצד השני נבנה יותר בתי מלון וחדרים כך שנגדיל את ההיצע ונפחית את המחירים.

סטס מיסז'ניקוב: אני באמת אופטימי.

סטס מיסז'ניקוב: כמה הערות לסיום.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהמצב הזאת שאני מבקש לאשר אותה היום היא לא שלמה לגמרי.

סטס מיסז'ניקוב: אני הייתי מאוד מאוד שמח אם נקיים בעוד תקופה מסוימת – נגיד חצי שנה – דיון יותר רחב בוועדה הזאת על הכללת אזורים נוספים שהם, כמו שאמרתי, נגזרים מהביקושים של תיירות באותם אזורים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר למשל על תל אביב רבתי.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא חושש מהמילה הזאת שתל אביב רבי, כולל הרצליה, תהיה גם היא חלק ממפת אזורי עדיפות מבחינה תיירות כי יש שם ביקושים אדירים.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאלה שיגידו שהיזמים מסתדרים בתל אביב גם בלעדינו אבל אני קצת חולק על כך.

סטס מיסז'ניקוב: כאמור, אפשר לקיים על הנושא הזה דיון.

סטס מיסז'ניקוב: אזורים בתחום איו"ש.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מאוד רוצה שאנחנו נתקן את החוק.

זבולון אורלב: אדוני השר, למה הם לא באים?

סטס מיסז'ניקוב: אני עונה לך.

סטס מיסז'ניקוב: יש חוק לעידוד השקעות הון מכוחו יצא הצו הזה.

סטס מיסז'ניקוב: בחוק על הישובים האלה לא חלה כל הטבה, לא הטבות מס, לא הטבות במסגרת התיירות ולא הטבות אחרות.

סטס מיסז'ניקוב: הם פשוט לא נמצאים שם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לתקן את החוק ואז אנחנו יכולים להרחיב את הצווים האלה מתוקף אותו חוק שנתקן גם על הישובים האלה.

שי חרמש: האם אדוני השר חושב שזאת המניעה לכך שלא בונים בתי מלון בתל אביב?

שי חרמש: אם אתה רוצה לבנות את ים המלח ותיתן את זה גם בתל אביב, אתה תבנה בתל אביב ולא תבנה בים המלח.

סטס מיסז'ניקוב: על תל אביב כבר דיברתי ועכשיו אני מדבר על איו"ש.

סטס מיסז'ניקוב: למרות מה שאמרתי, שזה לא נמצא בחוק של עידוד השקעות הון ואני אשמח מאוד אם זה יהיה שם, זה לא מונע ממני לאורך שנתיים וחצי בהן אני מכהן כשר התיירות להשקיע הרבה מאוד כסף בתשתיות מעבר לקו הירוק.

סטס מיסז'ניקוב: להזכיר לכם שכאשר אנחנו בממשלה הזאת החלטנו על הקפאה זמנית של בנייה של מוסדות ציבור, אני הופעתי בכל כלי התקשורת ואמרתי שההקפאה הזאת לא חלה על סיוע לישובים האלה בתחום התיירותי והמשכתי להזרים כספים מעבר לקו הירוק.

סטס מיסז'ניקוב: האנשים שיושבים כאן יודעים זאת.

סטס מיסז'ניקוב: ההזרמה הזאת בתחום התשתיות ממשיכה עד לרגעים אלה.

סטס מיסז'ניקוב: נושא אחרון.

סטס מיסז'ניקוב: אני אשמח מאוד אם ישיבת הוועדה, כמה שיותר, תהיה מיועדת להכריז על אזור ים המלח כאזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית.

סטס מיסז'ניקוב: היום עוברות שתי הצעות חוק במליאה בקריאה טרומית ואחד מהם אומר להטיל אחריות על קציר מלח בים המלח באגן הדרומי על המפעלים, לפחות בתשעים אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, היום קראתי בעיתון שמפעלי ים המלח מצ'פרים את העובדים וועד העובדים נותן לכל עובד אייפד וזה בגלל שהצטבר הרבה מאוד כסף בקופה.

סטס מיסז'ניקוב: זה מוכיח את הטענה שלי, שהרווחים של המפעלים הם כל כך עצומים – גם מהפקת האשלג, דבר שבסופו של דבר גרם לזיהום ולכל המלח ששקע ומעלה את המפלס – אם הם מרשים לעצמם לקנות אייפד לעובד וכמובן לבי ושמחתי עם העובדים.

סטס מיסז'ניקוב: אם זה המצב, הם יכולים לממן תשעים אחוזים מהקציר הזה כשהם גרמו לאותה פסולת תעשייתית.

שי חרמש: צריך לדאוג שהאייפונים שלהם יקלטו את הרשת הישראלית ולא הירדנית.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק השנייה מדברת על הקמת קרן ייעודית לפיתוח תיירותי וכלכלי בים המלח, קרן של מיליארד שקלים לחמש שנים.

סטס מיסז'ניקוב: אלה שתי הצעות חוק שעוברות.

סטס מיסז'ניקוב: אני סיכמתי עם שר האוצר שתומך בהצעות החוק האלה שמעבר לקריאה טרומית כמובן שהן יתקדמו בתיאום מלא עם שר האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אני חושב שבהמשך לאותן הצעות חוק שעוברות היום במליאה, אנחנו חייבים לקיים כאן דיון כמה שיותר דחוף על מנת להכניס את אזור ים המלח לאזור עדיפות לאומית.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה אדוני היושב ראש.

משה גפני: מה שאתה ושר האוצר מבקשים מהוועדה זה להאריך את המועד של הצו הקיים עד לסוף שנת 2012.

משה גפני: זאת אומרת, להאריך אותו בשנה ולהוסיף את עמק בית שאן, עמק המעיינות, גליל תחתון, נצרת רבתי ואילת.

משה גפני: רוחמה אברהם, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, אדוני השר, אני אקדים ואומר שכשרת התיירות לשעבר אני משוכנעת ויודעת מקרוב, כפי שאני מכירה את עבודת המשרד, שזהו אחד המשרדים הכי חשובים בממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: כפי שהשר אמר, זה המשרד הכלכלי ביותר ומשרד שנותן את התשואה המיידית ביותר.

רוחמה אברהם-בלילא: כל השקעה בו, רואים את הצמיחה מחדש, בין אם זה שתייר נכנס ופוגש את אותה פקידה ברשות שדות התעופה, דרך נהג המונית, המלצר במסעדה וכל מה שענף התיירות מייצר מעבר לכך.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני השר, אני מברכת על הצו הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה צו ראוי ונכון.

רוחמה אברהם-בלילא: חשוב רק להביא אותו מורחב יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: כלומר, עצם העובדה שנקבת בסוגיה של ים המלח כמי שהיה אחד המועמדים שלנו לאחד משבעת פלאי עולם, אני הייתי רוצה לראות אותו בהרחבה של הצו הזה.

סול לביא בן-שמעון: הוא היה המועמד שלנו ב-הא הידיעה.

רוחמה אברהם-בלילא: בוודאי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה אחד מהמקורות אליו מגיעים המון תיירים, בין אם התיירות היומית ובין אם זאת התיירות עם לינה.

רוחמה אברהם-בלילא: דרך ים המלח עוברים הרבה מאוד תיירים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון שבענף התיירות חסרים עשרות אלפי חדרים וזאת בעיה שהיא לא חדשה.

רוחמה אברהם-בלילא: בתקופת כהונתי דיברנו על הקלה משמעותית מאוד בכל מה שקשור לנושא הבירוקראטי בפיתוח התשתיות בענף התיירות וחשבנו להקים את ה-One Stop Shop.

רוחמה אברהם-בלילא: בהזדמנות הזאת אני כן רוצה לדעת מה קרה עם זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, מדובר על הקמת תחנה אחת שהיא תעבוד מול היזמים והיא תעשה את כל הבירוקרטיה מול המשרדים השונים, בין אם זה משרד התעשייה והרשויות השונות.

סטס מיסז'ניקוב: היא הוקמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה שהיא הוקמה.

סטס מיסז'ניקוב: היוזמה שלך הייתה מבורכת והיא נלקחה כאקסיומה.

סטס מיסז'ניקוב: לכן התחנה הזאת הוקמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו בוועדה צריכים לעזור לשר בהיבט הזה שלמרות שהעברנו תקציב שהוא דו שנתי, ההורדה של פיתוח תשתיות – בזמנו נאבקתי על הרחבתו ל-24 אחוזים כי ארבעת האחוזים האלה הם משמעתיים.

רוחמה אברהם-בלילא: עצם העובדה שיש החרגה של ירושלים ויהיו החרגות של ערים נוספות, זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לעשות החרגה רוחבית.

רוחמה אברהם-בלילא: ככל שיבוא יזם וישקיע בענף התיירות, כך המדינה תוכל לעזור לו יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת לומר שיש צפי גדול מאוד בקרב היזמים, כל שכן כאשר מדובר בחוסר גדול מאוד של תיירים בענף המלונאות אל מול הצפי של המשרד שבשנים הבאות זה כמעט הולך להכפיל את עצמו.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשוב שאם היום אנחנו עם שלושה וחצי מיליון תיירים, תוך פרק זמן של שלוש שנים יש צפי שהמספר כמעט יכפיל את עצמו.

רוחמה אברהם-בלילא: בזמנו פתחנו נקודה גם בסין ואני חושבת שהשיווק בסין והבאת התיירים מסין היא חשובה מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן הייתי רוצה לדעת איך אנחנו מתקדמים בנושא הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אמרת שאתה ממשיך להפנות תקציבים לישובים מעבר לקו הירוק ואני כן רוצה לדעת כמה תקציבים הופנו בשנה האחרונה ולאיזה פרויקטים.

רוחמה אברהם-בלילא: מעבר לכך.

רוחמה אברהם-בלילא: השר היום היה יושב ראש ועדת הכספים ואני חושבת שאי אפשר להתעלם מזה.

רוחמה אברהם-בלילא: כולנו צריכים לאגם את הכול ולקחת את המשרד הזה.

משה גפני: כשקיבלתי את התפקיד, הלכתי אליו למשרד כדי שידריך אותי.

סטס מיסז'ניקוב: משה גפני הגדול בא אלי לבקש הדרכה.

שי חרמש: אני לא רוצה לפגוע בשר, אבל התלמיד עלה על רבו.

משה גפני: הוא הראה לי את יומן הפגישות שלו כיושב ראש הוועדה, קיבלתי חלחלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני קיבלתי חלחלה מהשקט שפתאום נפל עלי וזה שהטלפון הפסיק לצלצל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מברכת על הוספת חדרים חדשים.

רוחמה אברהם-בלילא: מה שיש כרגע, יש גם את האפשרות הנוספת שבזמנו גם נבדקה וזה השמשת חדרים קיימים כולל אותם פילים לבנים, ושנינו מכירים את הבעיה הזאת היטב, של בעלי קרקע שקנו קרקע לטובת הקמת בתי מלון והם מחכים עם הקמת בית המלון הזה עד שהקרקע תושבח יותר ותעלה יותר, כך שלא ברור אם יקום שם בית מלון כן או לא.

רוחמה אברהם-בלילא: למעט הסוגיה הזאת שישנם מבנים שהם מוגדרים כפילים לבנים.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, מוקם שלד שמיועד לבית מלון ואחד כזה כולנו מכירים, בטבריה מול בית מלון גלי כינרת.

רוחמה אברהם-בלילא: אותו פיל לבן בו יש אפשרות להקים חדרים באופן מיידי אלא שיש בעיה של חוסר אכיפה שלנו כמדינה אל מול אותם יזמים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שכאן צריך להיות תיקון לחוק באופן מיידי.

רוחמה אברהם-בלילא: אדם שרכש קרקע לטובת בית מלון ולא משמיש אותה תוך פרק זמן מסוים, צריך לראות מה עושים עם זה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה משהו שחשוב לזמינות החדרים ובחוסר הקרקע.

משה גפני: בחוק יש הגדרה לדבר הזה?

רוחמה אברהם-בלילא: אין הגדרה בחוק.

רוחמה אברהם-בלילא: צריך לטפל בזה.

עובד קדמי: צריך לטפל בזה.

עובד קדמי: הרשויות המקומיות היום מנסות ללחוץ על כאלה שמחזיקים מקרקעין ולא עושים בהן שימוש ולא בונים.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל בחוק אין להם סמכות אבל לדעתי כן צריך להוביל מהלך כזה.

רוחמה אברהם-בלילא: לסיום אני אומר שאני בהחלט הייתי רוצה שאנחנו כאן בוועדה נאמץ את המשרד הזה באופן שבו נראה ונבחן את האפשרות איך אנחנו באמת תוך חודש נסיים את ההרחבה הנוספת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני כן רוצה לשמוע מהשר מה ההגדרה הרחבה וכמה תקציבים נוספים מופנים לטובת הערים אותן אתה מגדיר בצו הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים לדאוג לכך שתורחב מפת התיירות הישראלית בהיבט של עזרת המדינה בפיתוח תשתיות ובפיתוח השיווק התיירותי וכל מה שיוצא מכך.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ציון פיניאן.

ציון פיניאן: תודה רבה אדוני היושב ראש.

ציון פיניאן: ראשית, אני רוצה לברך את השר על ההישגים בתחום התיירות, במספר התיירים ובכל הנושא של התיירות.

ציון פיניאן: יש לי כמה שאלות.

ציון פיניאן: האם הנושא של הקצאת חדרים עדיין מהווה בעיה היום לבניית מלון?

ציון פיניאן: בזמנו באו כמה חבר'ה לטבריה ואז היו צריכים להעביר מהתיירות הצפונית לתיירות הדרומית ומהדרומית למרכז וכן הלאה.

ציון פיניאן: האם קיים עדיין הנושא של הקצאת חדרים?

עובד קדמי: לא.

משה גפני: היועץ המשפטי אומר לא.

עובד קדמי: הקצאת חדרים, לא.

עובד קדמי: יש תקנים פיזיים.

ציון פיניאן: כל אזור, מוקצה לו חדרים.

עובד קדמי: לא, זה לא קיים.

סטס מיסז'ניקוב: כמו תמיד יש בעיה בהגדרת ייעוד הקרקע, אבל זאת כבר לא הבעיה שלנו.

ציון פיניאן: אני לא יכול להתעלם מתיירות הפנים.

ציון פיניאן: תיירות הפנים שלנו יקרה מאוד ועדיין מקומות בילוי שלנו בתורכיה – היום כבר לא – ובמקומות אחרים בעולם הם כאלה שהרבה יותר זול מאשר ללכת לשבוע באילת או בטבריה.

ציון פיניאן: אם אני כחבר כנסת מזמין פחית קולה באחד מבתי המלון כאן וצריך לשלם עבורה 17 שקלים, למה זה כדאי לי בכלל?

ציון פיניאן: אנחנו כאן ברמות הגבוהות ביותר בעולם.

ציון פיניאן: בעולם אין דבר כזה.

סטס מיסז'ניקוב: כמה עולה פחית קולה בכנסת?

יצחק וקנין: שישה-שבעה שקלים.

שי חרמש: מים יותר בריא ויותר זול.

ציון פיניאן: להגדרת מלונית.

ציון פיניאן: אני חושב של מ-11 יחידות ל-24 יחידות מלונית, זה צפוף.

ציון פיניאן: המלונית אולי צריכה להיות מ-24 יחידות ולא פחות.

ציון פיניאן: האם רכס הכרמל מופיע בהגדרות העדיפות?

סטס מיסז'ניקוב: לא בצו הזה.

ציון פיניאן: דווקא היום, אחרי השריפה, צריך להכניס אותו פנימה.

ציון פיניאן: האם גליל עליון וגליל מערבי בפנים?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

ציון פיניאן: הזכרת אדוני השר את נושא יהודה ושומרון.

ציון פיניאן: צריך לבדוק את הנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא בחוק הזה.

ציון פיניאן: שם יש הרבה מאוד מקומות לתיירות.

ציון פיניאן: היום הם מהווים אטרקציה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים אתך.

משה גפני: השר אמר את זה וזאת המציאות, הרי תיקנו את חוק עידוד השקעות הון.

משה גפני: כדי להכליל את ים המלח או להכליל את תל אביב, כל אזור בארץ שהוא מבקש להכליל, אפשר להביא את זה באותו צו שחתום על ידי שני השרים, על ידי שר האוצר ושר התיירות.

משה גפני: כדי להכניס את יהודה ושומרון, הצו לא יועיל אלא צריך לתקן את החוק.

עובד קדמי: יש גם דרך אחרת.

משה גפני: מה הדרך האחרת?

עובד קדמי: בעבר אכן משרד התיירות תמך בהקמתם של בתי מלון באזור יהודה ושומרון.

עובד קדמי: אנחנו מכירים וזוכרים את המלון בחברון ומלונות אחרים באריאל.

עובד קדמי: הסיוע לא ניתן על פי חוק.

עובד קדמי: החוק לא מוחל על אזור יהודה ושומרון ולכן הדרך בה מסייעים היא בדרך של החלטה של ממשלה במענק מינהלי בסכום, בגובה ובשיעור השווה לאותו שיעור שבחוק עידוד השקעות הון.

סטס מיסז'ניקוב: כל פרויקט לפי החלטה נפרדת?

עובד קדמי: לא כל פרויקט.

משה גפני: תודה.

משה גפני: חבר הכנסת אורי אריאל ואחריו חבר הכנסת אורלב.

אורי אריאל: תודה.

אורי אריאל: ראשית, באמת ברכות לשר, למנכ"ל ולמשרד על ההישגים.

אורי אריאל: אלה עובדות ועם עובדות ועם הצלחות קשה להתווכח.

אורי אריאל: הם ראויים לא רק לברכות אלא מה שנקרא ניצול הצלחה, לתפוס את הגל ולנסות.

אורי אריאל: ודאי שבגלל המצב הכלכלי בעולם תהיה פגיעה בתיירות אבל זה זמני וזה לא עניין שבגללו בונים או לא בונים.

אורי אריאל: הזכרתי את התפלת המים כי אמרו שנתפיל לפני עשרים שנים אבל פתאום הייתה שנה גשומה ואז אמרו שלא צריך כי כבר ירד גשם השנה.

אורי אריאל: זה לא הולך כך.

אורי אריאל: אלה טווחים ארוכים ואני שמח שהמשרד והאוצר ביחד רואים את זה לטווחים היותר רחוקים ולא מה היה השנה ומה יהיה בשנה הבאה.

אורי אריאל: כך אי אפשר לנהל שום דבר.

אורי אריאל: למה יש סיבה גדולה לאופטימיות?

אורי אריאל: כי כל הנביאים אומרים שיהיה זמן שיבואו כל הגויים לארץ ישראל.

אורי אריאל: מדברים על כך שיהיה בית המקדש, אבל בטח יהיה לקראת זה פרומו ואני חושב שזה קורה עכשיו.

משה גפני: אתה יכול להרחיב עניין הזה?

אורי אריאל: כן.

אורי אריאל: אני ארחיב.

משה גפני: לא.

משה גפני: אין לנו הרבה זמן.

אורי אריאל: ירושלים, בצדק, גם כי היא העיר של בית המקדש וגם עיר הבירה והיא חשובה לכל הדתות ומהווה מגנט גדול לתיירות.

אורי אריאל: השר צריך לדעת את המשפט הידוע האומר שעתידה ירושלים להתרחב עד דמשק.

אורי אריאל: אמרו חכמים, ואני לא מתכוון לעניינים מדיניים עכשיו אלא לתיירות.

אורי אריאל: בכל מקרה אני אומר את זה כמו חבריי העיקרי שלא סביר שיהודה ושומרון לא תהיה בתוך המפה הזאת.

אורי אריאל: יש שלוש שנים לפתור את העניין.

אורי אריאל: האחת, הזכיר היועץ המשפטי עובד קדמי, היא זה שהממשלה מחליטה שמה שבחוק יחול ביהודה ושומרון בצורה מינהלית.

אורי אריאל: היה את זה על כל מיני עניינים בתחילת שנות ה-80 אבל מזמן כבר לא השתמשו בזה.

אורי אריאל: אם אתה שואל אותי, אחרי שהייתי היום בגשר המוגרבים וראיתי את הכבאית ליד, האם הממשלה הזאת שאתה חבר בה תעשה את זה – היא לא תעשה את זה.

אורי אריאל: אם אי אפשר לסדר את גשר המוגרבים, בטח אי אפשר לסדר דברים כאלה מסובכים כמו להחליט על תיירות ביהודה ושומרון.

אורי אריאל: הדרך השנייה היא לעשות חוק ואני הגשתי את חוק המוזיאונים באיו"ש כי הייתה אפליה מתמשכת של עשרים-שלושים שנים.

אורי אריאל: תביא חוק שאומר שמה שחל בעין גדי, חל גם בהר חברון.

משה גפני: מי אמר על גשר המוגרבים, שם שמו כבאית, שמביישים את חכמי חלם?

אורי אריאל: אני לא עוסק עכשיו במוגרבים אלא בתיירות מהמגרב אולי.

אורי אריאל: בכל אופן, הדרך השלישית היא שאלוף הפיקוד שהוא מה שנקרא "הריבון" בשטח, מוציא צו והצו הוא בעצם החוק הזה או חוק אחר.

אורי אריאל: למה הוגש חוק המוזיאונים?

אורי אריאל: כי אלוף הפיקוד ושרי הביטחון לדורותיהם, לא הנוכחי, כבר 11 שנים לא מוציאים למרות שמדברים אתם והם אומרים שתוך שבוע זה הצו הכי פשוט ואין בעיה לחוקק אותו אבל הם לא עושים זאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע להוריד את האופציה הזאת.

אורי אריאל: לכן האופציה לא ריאלית.

אורי אריאל: היא קיימת אבל היא לא ריאלית בביצוע כי הם לא עושים את זה.

אורי אריאל: אני מבקש אחת משתיים: או שאתם מכלילים את יהודה ושומרון כאן במפה הזאת, בתיקון הבא.

אורי אריאל: נניח שלא רוצים לעכב היום ואני לא בעד לעכב מישהו, אז אפשר להגיש בעוד שבוע מפה מתוקנת.

אורי אריאל: או שאתה תפנה לשר הביטחון כדי שאלוף הפיקוד יעשה את זה ובמקביל נניח את הצעת החוק.

אורי אריאל: זה לוקח זמן כי צריך הנחה ואתה מכיר את זה היטב, אבל בוא נעבוד במקביל כדי לתקן את זה כי יש הסכמה שבגוש עציון ובמקומות אחרים ראוי לאשר את זה ולהביא לשם תיירים.

אורי אריאל: זה גם עוזר לירושלים כי זאת ממש ירושלים רבתי.

אורי אריאל: דבר אחרון.

אורי אריאל: אני רוצה להצטרף לפניית ידידי חבר הכנסת פיניאן בנושא הכרמל.

אורי אריאל: זה דבר מאוד נכון, מאוד צודק ומאוד טוב לתיירות.

אורי אריאל: זה לא שמפצים את בית אורן כי הייתה שם שרפה אלא זה טוב לתיירות ואני לא צריך לשכנע אתכם.

אורי אריאל: אני מציע לכם לשקול את זה ולמצוא דרך לתקן.

אורי אריאל: אני חושב שהוועדה תתאחד כאן סביב העניין הזה שיהיה לטובת האזור ולטובת התיירות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: אני רוצה להתחיל בדבר שסיים קודמי אורי אריאל בסוגיה של הר הכרמל.

זבולון אורלב: לפי הצו לכאורה יש כאן דבר שהוא מאוד מאוד תמוה.

זבולון אורלב: עמק זבולון כולו במפה.

זבולון אורלב: אזור חיפה כולו נמצא בפנים.

זבולון אורלב: אזור הכרמל, יש סלקציה.

זבולון אורלב: מחוף טירת הכרמל, אזור החוף המקביל לצומת זיכרון יעקב ומשם קילומטר מזרחה.

זבולון אורלב: כלומר, מטירת הכרמל, שזה דרומה מחיפה, עד זיכרון יעקב שזה דרומה מעתלית, לאורך כל החוף, רק קילומטר מזרחה.

זבולון אורלב: מה אפשר לעשות שהר הכרמל הוא שלושה-ארבעה קילומטרים מזרחה ונכנסים בו שלושה מלונות שנפגעו מאסון השרפה – בית אורן, יערות הכרמל וניר עציון.

זבולון אורלב: אגב, ניר עציון היו כאן בוועדה לפני חצי שנה, הבטיחו לטפל במלון אבל עד היום לא נעשה דבר אבל נעזוב את זה כרגע.

סטס מיסז'ניקוב: מי היה כאן?

סטס מיסז'ניקוב: אנשי המלון?

זבולון אורלב: אני העליתי את עניינו של מלון ניר עציון יחד עם היושב ראש.

משה גפני: אז היה מדובר על אפליה.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: נתנו פיצויים רק על נזקים ישירים ולא נתנו להם פיצויים על כך שהמלון נסגר לתקופה מסוימת.

זבולון אורלב: אני לא נוגע בזה.

זבולון אורלב: למיטב הבנתי, אם אני מכיר את חוף הים, מטירת הכרמל עד זיכרון, אני לא מכיר בית מלון, אולי נחשולים.

זבולון אורלב: אם מישהו מכיר מלון על חוף הים בין טירת הכרמל לזיכרון, שיגיד לי.

זבולון אורלב: אני לא מכיר.

זבולון אורלב: אני לא מבין את הדבר הזה.

זבולון אורלב: התיירות על חוף הכרמל היא לא על חוף הים.

זבולון אורלב: אגב, זאת אותה מועצה אזורית.

זבולון אורלב: התיירות על חוף הים נמצאת על הרכס.

סטס מיסז'ניקוב: זה שאתה לא מכיר היום לא אומר שמחר לא יבוא יזם ויקים שם מלון.

זבולון אורלב: יכול להיות.

זבולון אורלב: אגב, על החוף ממש אסור לו להקים.

סטס מיסז'ניקוב: מאה מטרים.

זבולון אורלב: אני מסכים אתך, אבל אם קיימים מלונות, תסבירו לי למה לא.

זבולון אורלב: למה אזור חיפה, אזור זבולון, חוף הכרמל.

זבולון אורלב: סליחה שאני אומר לך אבל זה כמוש הבג"ץ פסל את קו עדיפות לאומית בגליל כי היו עוקפים את כל הכפרים הערביים, היו משרטטים כך את הקו וכל הישובים היהודים יהיו והישובים הערבים לא יהיו והבג"ץ פסל את זה.

זבולון אורלב: כאן כאילו עשו איזה קו שהוא ממש כדי להוציא את שלושת המלונות על הר הכרמל.

זבולון אורלב: זה אבסורד מהמדרגה הראשונה.

זבולון אורלב: הרי כמו שיבנו על החוף, יבנו גם על הכרמל ואין לנו סיבה שלא יבנו על הכרמל.

זבולון אורלב: מה העניין המהותי?

זבולון אורלב: יש כאן איזה עניין מהותי?

זבולון אורלב: איזו סיבה מהותית?

זבולון אורלב: אני מבקש אדוני השר, אם אפשר להכניס את זה לצו עכשיו.

זבולון אורלב: זה לא שינוי סדרי בראשית.

זבולון אורלב: לגבי יהודה ושומרון.

זבולון אורלב: גם אני לא רוצה לעכב את הצו, מלבד עניין רכס הכרמל שאני רואה בו ממש אפליה שאני לא מבין את הסיבה לכך.

זבולון אורלב: לעניין יהודה ושומרון, אני מציע לאדוני לקחת אחריות ואם הוא יהיה יוזם, להביא החלטת ממשלה או לשינוי החוק או בהחלטה מינהלית.

זבולון אורלב: שוב, אין שום סיבה להפלות.

זבולון אורלב: למה להפלות את אזור עין גדי מבית המלון שרוצים להקים באלמוג כאשר בין כה הוא קיים שם ואולי הוא רוצה להתרחב?

זבולון אורלב: אין שום סיבה בעולם.

זבולון אורלב: שניהם נמצאים על אותו אזור, על חוף ים המלח, שניהם מביאים תיירות ואין שום סיבה להפלות.

זבולון אורלב: עד כאן דבריי.

זבולון אורלב: אני רוצה לסיים בדברי שבח לעבודתך כי אני חושב שהיא ראויה מאוד.

זבולון אורלב: יש תנופה גדולה מאוד בעניין התיירות ובוודאי המנהיגות שלך כשר, יש לה משקל חשוב ותבורך על כך.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: פניה קירשנבאום.

פניה קירשנבאום: אני דווקא רוצה להתחיל בדברי שבח.

פניה קירשנבאום: כאחת שמכירה ועוקבת אחרי פעילות משרד התיירות, אני חושבת שנעשית עבודה מצוינת גם בפנים הארץ וגם בחוץ בתחום השיווק והפרסום.

פניה קירשנבאום: כשאני נמצאת בחוץ לארץ אני רואה ואני עוקבת אחרי זה.

פניה קירשנבאום: אני חושבת שעלינו מדרגה בתחום הזה וכמובן שהכל בזכות הנהגתך.

פניה קירשנבאום: לא אחזור על ההערות שנאמרו כאן.

פניה קירשנבאום: אני מכירה אותך ואני יודעת שהדברים שנאמרו קרובים ללבך ואתה מבין אותם.

פניה קירשנבאום: לכן אין לי בכלל ספק שאתה גם תקדיש לזה זמן ותטפל.

פניה קירשנבאום: אני מאחלת לך עוד הרבה הצלחות.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אדוני השר, לפני שניגש להצבעה, אני מבקש לקבל את התשובות הקצרות שלך לדברים שהועלו כאן.

משה גפני: אני מסכים עם חבר הכנסת אורלב ועם חברים אחרים שדיברו.

משה גפני: התקיימו כאן כמה דיונים על הנושא של רכס הכרמל בעקבות השריפה שהייתה.

משה גפני: שם הייתה טענה לאפליה.

משה גפני: האפליה לא הייתה קיימת, שניהם לא קיבלו וזה התברר.

משה גפני: זאת באמת ההזדמנות לא לפצות אותם אלא זה באמת מקום יפה, זה מקום שיביא לשם תיירים – גם תיירות פנים וגם תיירות חוץ – וזה דבר שבאמת ראוי לעשותו.

משה גפני: מטבע הדברים, זה ברור לחלוטין.

משה גפני: אדוני השר, את דברי השבח אמרתי בהתחלה ואני אומר אותם גם עכשיו.

משה גפני: אני מצטרף לחברים.

משה גפני: זה דבר שנמצא כאן בקונצנזוס וזה לא דבר פשוט.

משה גפני: באמת כולם משבחים אותם ואת המשרד שלך על העבודה שנעשית.

משה גפני: לפני שאנחנו מצביעים, אם אתה יכול בקצרה לענות על השאלות שנשאלו.

סטס מיסז'ניקוב: חברת הכנסת רוחמה אברהם דיברה על סין.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים את הקו בו את התחלת.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו שם משרד נציג מקומי.

סטס מיסז'ניקוב: אני ביקרתי בשנחאי וגם בבייג'ין.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים את התנועה הזאת ומנסים לפתוח קו ישיר משנחאי כך שיוכלו להגיע תיירים יותר עשירים מסין.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר, זה אצלנו בפיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, כיוון שאני שייך למחנה הימני, בהיותי יושב ראש ועדה קיימתי הרבה מאוד דיונים גם על הנושא של המגזר הערבי או קודם כל בנושא של המגזר הערבי כי אני חושב שזה חלק מהתפקיד שלנו הממלכתי, שלא תהיה אפליה לשום צד, לא מעבר לקו הירוק וגם לא בתוך הקו הירוק של הישובים הערבים.

סטס מיסז'ניקוב: רק לסבר את האוזן עד כמה הצו שאנחנו מרחיבים אותו היום משפיע במישרין גם על הישובים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: טורען, סחנין, עילבון, ערבה, ראמה, שיבלי – כל הישובים האלה נכנסו מתוקף הצו הזה לאזור עדיפות לאומית.

סטס מיסז'ניקוב: בחלקם כבר ביקרתי ובחלקם אנחנו מתחילים שיתוף פעולה מאוד מאוד פורה עם הישובים.

סטס מיסז'ניקוב: זה רק כדי להבין שאנחנו לא נוטים לשום צד אלא פועלים גם לפי החוק וגם לפי ההיגיון.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר אמרתי.

סטס מיסז'ניקוב: גם בגלל הסיבה שאני חושב שמעבר לקו הירוק יש הרבה מאוד דברים תיירותיים שגם יהודים וגם נוצרים אוונגליסטים שואפים לראות – ואני אף פעם לא אשכח את הדרך שהראה לי שאול גולדשטיין בגוש עציון, את אותו שביל בו הלכתי ולכלכתי את הנעליים ולא הבנתי למה זה כך אבל הוא אמר לי שאלפים של אוונגליסטים מגיעים לשם כי זה שביל העקידה המפורסם – ואנחנו משקיעים שם בתשתיות תיירותיות כמו שאנחנו משקיעים במטה בנימין ובתל שילה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יכול לספק עכשיו מספרים כי לא התכוננתי מבחינת המספרים אותם אנחנו משקיעים אבל אנחנו משקיעים סכומים נכבדים כי אנחנו מאמינים בפרויקטים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו גם משקיעים בהרודיון שזה פרויקט אדיר מבחינה תיירותית, בשביל העקידה, בתל שילה ובפרויקטים אחרים ברחבי יהודה ושומרון, דבר שהחוק מאפשר לי לעשות וכך בחרתי לעשות כי אני מאמין שהתיירים מגיעים לשם כי יש שם דברים מדהימים.

סטס מיסז'ניקוב: אני אשמח מאוד, בעזרת חברי הכנסת, לתקן את חוק עידוד השקעות הון כדי שנוכל לתת מענקים ליזמים מעבר לקו הירוק.

סטס מיסז'ניקוב: על פי ההמלצה שלך, חבר הכנסת אורי אריאל, חבל על הנייר עליו אני אפנה לאלוף ולשר הביטחון.

אורי אריאל: לא חבל.

אורי אריאל: אני רוצה לבקש שתיפנו.

סטס מיסז'ניקוב: חבל על כל עץ שאנחנו כורתים כדי לכתוב עליו את הדברים, אבל אני אשמח לעשות את זה.

סטס מיסז'ניקוב: גם אתם תובילו הצעת חוק שאני אשמח להיענות לה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נחשוב איך אנחנו מגישים לממשלה הצעת מחליטים כדי לא להשתמש בהצעת חוק פרטית.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר אנחנו כן רוצים לעודד תיירות ביהודה ושומרון.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי הכרמל.

סטס מיסז'ניקוב: יש לי הסכם ג'נטלמני עם האוצר שהוא שותף שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: כרגע נכנס גם ראש אגף התקציבים החדש והוא אצלנו בעוד שבועיים לדיון נרחב על כל נושא התיירות.

משה גפני: גל הרשקוביץ?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

משה גפני: בעוד שתי דקות הוא כאן.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שמן ההוגנות לתת לו גרייס של לפחות כמה שבועות לפני שהוא מגיע אלינו ולא לעשות לו איזשהו מחטף בוועדת הכספים לפני שהוא למד את הנושא.

סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שהאוזן שלו תהיה קשובה להרחיב קודם כל בנושא הכרמל את הצו הזה מעבר לצו שאנחנו מאשרים היום, אבל בואו נהיה הוגנים, לא נעשה כאן מחטף היום למרות שכל הוועדה מאוחדת סביב הנושא הזה ודעתי היא בדיוק כמו דעת החברים.

סטס מיסז'ניקוב: אני עדיין מבקש מהוועדה לאשר את הצו כפי שהוא ולתת לנו אפשרות למצות עם משרד האוצר את כל ההליך לגבי ההכללה וההרחבה של הצו.

סטס מיסז'ניקוב: מעבר לכך, אדוני היושב ראש, אני אומר לפרוטוקול שאותו צו שאנחנו מאשרים היום, אותם פרויקטים שאנחנו לוקחים עם הצו המורחב הזה, אנחנו נבקש אחר כך מהוועדה להרחיב מעבר ל-31 בדצמבר 2012 כי הפרויקטים כבר ירוצו ואנחנו כמובן נרצה המשכיות והבטחה שלטונית לאותם יזמים שיבואו וישקיעו בפרויקט.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נרצה, עוד לפני שהצו החדש הזה יפוג, להרחיב אותו.

זבולון אורלב: מה סדר גודל העלות אם רוצים להוסיף את הכרמל?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: זה תלוי ביזמים שיבואו.

סטס מיסז'ניקוב: אין לי מושג.

אורי אריאל: עשרים אחוזים.

אורי אריאל: אם הסכום הוא מאה מיליון, זה עשרים מיליון.

משה גפני: נסכם את הנושא.

משה גפני: יש בקשה של כל חברי הוועדה וגם השר תומך בעניין הזה להכליל בצו את רכס הכרמל.

רוחמה אברהם-בלילא: גם את ים המלח.

משה גפני: מה שנאמר קודם, זה ברור לחלוטין.

משה גפני: הוא צריך להביא את זה בצו נפרד ואין בזה מניעה אלא זה תלוי בו ובשר האוצר.

משה גפני: לגבי רכס הכרמל הייתה כאן בקשה של כמה חברי כנסת, להכליל את זה בצו הנוכחי.

משה גפני: אני אומר שאנחנו לא מכלילים את זה בצו הנוכחי, זאת בקשת השר שתומך בבקשה שכולנו מאוחדים סביבה ואנחנו חושבים שצריך לעשות את זה.

משה גפני: הוא אומר שבשבועות הקרובים הממונה על התקציבים החדש במשרד האוצר יהיה במשרד התיירות ואז הנושא הזה יעלה והשר מקווה שהוא ייכלל בצו.

משה גפני: אתה יכול להוסיף גם את בקשת ועדת הכספים.

משה גפני: מכיוון שאנחנו לא משנים את הצו אלא אנחנו מתבקשים לאשר אותו כמות שהוא, אני מבקש את הצבעה על צו לעידוד השקעות הון.

משה גפני: היועצת המשפטית של הוועדה.

שלומית ארליך: כמה תיקונים טכניים שמכניסים לנוסח הצו.

שלומית ארליך: משנים כאן שלוש הגדרות - אטרקציה, מלון ומלונית.

שלומית ארליך: בצו תראו שיש הגדרה של אטרקציה.

שלומית ארליך: במקום ההגדרה שמופיעה בפניכם, ההגדרה תהיה: "כהגדרתה בסעיף 40א לחוק".

שלומית ארליך: זה לא משנה מהמהות כי זאת הכוונה גם במה שהיה מנוסח היום, אבל יחד עם משרד המשפטים חשבנו שנכון לנסח את זה בצורה כזאת.

שלומית ארליך: לגבי חוברת התקנים.

שלומית ארליך: גם כאן אנחנו נשנה כך שההגדרה תהיה: "החוברת – תקנים פיזיים לתכנון וסיווג מתקני אכסון תיירותי של משרד התיירות לפי המהדורה שבתוקף במועד הגשת הבקשה לקבלת מעמד של מפעל מאושר המופקדת לעיון הציבור בלשכה הראשית של משרד התיירות בירושלים ובלשכות המחוזיות של המשרד האמור".

עובד קדמי: אין שינוי בהגדרה עצמה אלא אך ורק בשם של החוברת.

עובד קדמי: זה כדי לדייק בשם החוברת.

שלומית ארליך: במקור בעצם זה היה השם של החוברת וזאת הייתה טעות במקור.

עובד קדמי: נכון.

שלומית ארליך: לגבי ההגדרה מלונית.

שלומית ארליך: ההגדרה מלונית היא: "מלון הכולל 11 יחידות" ובמקום זה אנחנו נכתוב: "מתקן תיירותי ללינה הכולל 11 יחידות אירוח לפחות ולא יותר מ-24 יחידות אירוח".

שלומית ארליך: לגבי התחילה – אצלכם לא מופיע התאריך.

שלומית ארליך: התחילה תהיה ב-1 בינואר 2012.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אנחנו מצביעים על צו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (תיקון), התשס"ז-2007 עם התיקונים כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה.

משה גפני: בעד אישור הצו – פה אחד הצו אושר

משה גפני: הצו אושר פה אחד.

משה גפני: אני מודה לך אדוני השר.

משה גפני: הוועדה התאחדה סביב הבקשה שלכם כפי שעלה גם מהדיון.

משה גפני: תודה רבה.