ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 226, 2012-01-03 13:20

דני דנון: שלום, צהרים טובים לכולם.

דני דנון: אנחנו מתנצלים על העיכוב.

דני דנון: היה לנו פה דיון טעון בנושא הסגרתם של רוצחי לי זיתוני ז"ל מצרפת לישראל, ולכן העיכוב.

דני דנון: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא הרחבת קווי התמיכה לעולים בער"ן והעלאת המודעות לגיוס מתנדבים בקרב העולים - לציון יום ההקשבה הלאומי.

דני דנון: קודם כל, אני רוצה לבקש מאלי שרון, יושב-ראש הוועד המנהל של ער"ן ,לפתוח את הישיבה.

אלי שרון: תודה רבה.

אלי שרון: אנחנו מודים לכם שאנחנו יושבים פה.

אלי שרון: הפגישה היא בין השאר לצורך מודעות, כי ער"ן מטפלת בתמיכה בעולים שנים רבות.

אלי שרון: אומנם, העלייה כבר איננה כמו שהיתה לפני שנים רבות, אבל אנחנו עדיין תומכים בקו בשפה הרוסית.

אלי שרון: ער"ן משרתת סך הכול את כלל ציבור ישראל, כאשר הייעוד של ער"ן הוא להיות כתובת זמינה בטלפון ובאינטרנט לכל אדם שחווה קושי או מצוקה רגשיים ולספק אוזן קשבת, סיוע נפשי ראשוני ומידע, תוך שמירה על סודיות ואנונימיות הפונה.

אלי שרון: כלומר, בתור עמותה שקיימת 40 שנה, התרחבנו עד כדי 1,000 מתנדבים, ושירי אחר כך תיתן סקירה עם מצגת יותר מסודרת.

אלי שרון: בקרב מתנדבי ער"ן ישנם גם עולים חדשים, למרות שמה זה "עולה חדש", ההגדרה לא ברורה לי –מי עדיין עולה חדש ומי לא.

אלי שרון: כל מה שהייתי רוצה להגיד, זה שאנחנו נשמח לעשות יותר אם נוכל, ואם יהיה לנו את האמצעים לזה.

דני דנון: מה התקציב שלכם?

דני דנון: מאיפה מקורות התקציב?

אלי שרון: התקציב השנתי שלנו הוא סדר גודל של 10 מיליון שקל, רובו ככולו מתרומות.

אלי שרון: תרומת המדינה בפועל היא משהו כמו 5%, לפעמים קצת יותר מזה, תלוי אם זה שנת מצוקה, שמוגדרת כשנת מצוקה קשה או לא, אבל התמיכה של המדינה די מזערית.

אלי שרון: אנחנו בדיונים נרחבים על הנושא הזה.

אלי שרון: לב העניין לאו דווקא בוועדת הקליטה.

אלי שרון: על 1,000 מתנדבים יש לנו staff של 20 וכמה עובדים מקצועיים, מנהלי סניפים.

אלי שרון: אנחנו פרושים בכל הארץ.

אלי שרון: עבודת המתנדבים היא עבודת קודש.

אלי שרון: אני מתנדב, כלומר גם היושב-ראש הוא מתנדב בעצם.

אלי שרון: אנחנו מטפלים במאות אלפי פניות לשנה, אנחנו נענים רק ל-40% מהפניות אלינו.

אלי שרון: כל מספר ששירי תראה עוד מעט, תכפילו בשניים וחצי, זה הפוטנציאל שלנו עוד לפני שיהיה פרסום רחב יותר.

אלי שרון: אם אנשים ידעו שיש נגישות, אולי גם תהיינה פניות רבות יותר.

אלי שרון: אני סיימתי את המבוא שלי, והייתי רוצה שירי תראה את המצגת.

דני דנון: אני צריך לצאת לדקה.

דני דנון: המצגת עובדת?

שירי דניאלס: עובדת.

דני דנון: אנחנו נציג אותה.

דני דנון: אנחנו רוצים לשדר את המצגת בערוץ הכנסת, נטפל בזה עכשיו.

דני דנון: כרגע אנחנו לא משודרים עדיין.

שירי דניאלס: תודה.

דני דנון: אנחנו בשידור בערוץ הכנסת, נשמח מאוד לראות את המצגת ששירי דניאלס תראה לנו.

דני דנון: בבקשה, אלי שרון, יושב-ראש הוועד המנהל של ער"ן, תמצית דבריך.

אלי שרון: תמצית, קודם כל אני רוצה לבסס את ההבנה שלנו, מה עושה ער"ן.

אלי שרון: ער"ן עמותה שקיימת 40 שנה, נוסדה בירושלים, מאגדת היום כ-1,000 מתנדבים, שפרושים על-פני כל הארץ ב-12 סניפים שונים.

אלי שרון: בטלפון ובאינטרנט אנחנו עונים ל-150 אלף שיחות בשנה.

דני דנון: כמה מתוכם של עולים?

דני דנון: יש לכם מיפוי?

שירי דניאלס: במצגת.

אלי שרון: זה יהיה במצגת.

אלי שרון: אני רק רוצה להדגיש שה-150 אלף שיחות שלנו זה היענות של 40% בלבד לביקוש.

אלי שרון: מספר התורנים של ער"ן לא מספיק להיענות ליותר מ-40% מהשיחות שנכנסות אלינו.

אלי שרון: הגידול שלנו הוא זה שעומד על הפרק.

אלי שרון: הייעוד שלנו זה להיות כתובת זמינה בטלפון ובאינטרנט לכל אדם שחווה קושי או מצוקה רגשית ולספק אוזן קשבת, סיוע נפשי ראשוני ומידע, תוך שמירה על סודיות ואנונימיות הפונה.

אלי שרון: מבחינתי אנחנו יכולים לעבור למצגת שהכנתי לוועדה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אנחנו מבקשים משירי דניאלס להציג את המצגת.

דני דנון: נעבור במהרה, רק נתמקד בנתונים שנוגעים לעולים.

שירי דניאלס: בהחלט.

שירי דניאלס: אז קודם כל, שתי דקות רקע על ער"ן, לפני שאני נוגעת באוכלוסיית היעד שלנו שהם עולים.

שירי דניאלס: אנחנו בעצם שמנו לנו למטרה לטפל במצוקה רגשית, תוך הבנה שמצוקה רגשית היא בעלת השלכות, לא רק על הפרט שחווה מצוקה רגשית אלא גם על בני משפחתו וסביבתו, קל וחומר כשמדובר בעולים חדשים, שמעבר למשבר העלייה ולתהליך ההסתגלות וההתאקלמות בחברה הישראלית, מתמודדים, כמו כל שאר אזרחי המדינה, גם עם משברים נפשיים התפתחותיים, גם עם טרור, חירום לאומי וכך הלאה.

שירי דניאלס: אנחנו מקלים על העומס הרגשי שבו הם נתונים, אנחנו עובדים על הקניה של אסטרטגיות התמודדות, ואנחנו עוזרים גם לזהות סימני מצוקה ולהפנות לטיפול מקצועי בטרם הסלמה.

שירי דניאלס: אנחנו עונים על 150 אלף פניות בשנה באנונימיות, כאשר היתרון הגדול שלנו הוא האנונימיות, לא רואים אותי כשאני מתקשר בטלפון, אם אני פונה דרך האינטרנט, ועולים בהחלט פונים גם דרך האינטרנט, גם לא שומעים אותי, לא רואים אותי, וזה מאפשר לי לחשוף רבדים עמוקים מאוד של הנפש.

שירי דניאלס: אנחנו יכולים לספר שבאמצעות האינטרנט, אנחנו רואים עלייה מאוד גדולה של פניות בנושא של התעללות, פגיעות מיניות, אפילו יותר מאשר בטלפון, בערך פי חמישה מבחינת העלייה באחוזים.

שירי דניאלס: אנחנו נגישים ואנחנו זמינים, כי כשאני במצוקה אני רוצה סיוע מיידי.

שירי דניאלס: אם פונה עולה מתבגר, עולה שכרגע נתקל באיזושהי אטימות במערכת החינוך או רב עם הוריו או נתקל בחרם חברתי, הוא רוצה סיוע מיידי.

שירי דניאלס: אנחנו יודעים שהמחסום של הבושה והחשש מתיוג הוא כל כך גדול, שאנשים, ובמיוחד בני נוער, נמנעים מלפנות לסיוע מקצועי, והם כן פונים לסיוע אנונימי, דבר שעוזר לנו לעבוד על התנגדויות ולהפנות אותם לסיוע מקצועי.

שירי דניאלס: כלומר, השירות שלנו הוא שירות שבהחלט משלים את שירותי בריאות הנפש והחינוך, ואנחנו בשיתוף פעולה עם המערכות האלה.

שירי דניאלס: אני לא ארחיב על הפניות, אני רוצה לעבור לפניות בכלל.

שירי דניאלס: אז פניות בכלל, אנחנו עוסקים בפניות שעוסקות במשבר תוך אישי, כלומר התמודדות עם בעיות רגשיות, דיכאון, חרדה, טראומות שונות, פוסט טראומה.

שירי דניאלס: ואנחנו עובדים גם על הרבה בעיות בין-אישיות – יחסים של הורים וילדים, יחסים בין בני זוג, תלמיד מורה או כל מערכת בין-אישית אחרת – לצד לחצים סביבתיים, וכאן אנחנו רואים הרבה פניות סביב משברים בעבודה, בתעסוקה.

שירי דניאלס: אם אנחנו מדברים על עולים, אנחנו יודעים שהמשפחה מתמודדת עם אתגרים רבים גם בתחום התעסוקה וגם בתחום החינוך.

דני דנון: אפשר יהיה לראות את הנתונים של העולים, ד"ר דניאלס.

שירי דניאלס: בבקשה.

שירי דניאלס: על מניעת אובדות אנחנו נדבר, וגם על פרויקטים עם תרצו, אבל בעצם אנחנו נותנים מענה באמצעות קו בשפה הרוסית.

שירי דניאלס: אנחנו יודעים שקו בשפת הפונה מתגברת על מחסומים, ומאפשרת לנו לתת סיוע שמותאם באמצעות מתנדבים, שעוברים הכשרה ייעודית ונותנים סיוע בשפה הרוסית.

שירי דניאלס: יש גם פניות שמגיעות לא רק לקו בשפה הרוסית אלא פניות לקו הכללי ל-1201 של ער"ן, כאשר הפונים, למרות שהם באים ממשפחות יוצאי רוסיה בדרך-כלל, פונים בקו הכללי כי הם דוברי עברית, אבל התרבות והמשבר שהם מתארים, עדיין מתאר משפחות בתהליך של הגירה וקליטה.

שירי דניאלס: אנחנו מדברים על 33 אלף פניות בשנה של אוכלוסייה דוברת רוסית, בעצם 20% מסך הפניות שלנו, כאשר מתוכם מחצית מתנהלות באמצעות הקו בשפה הרוסית.

דני דנון: יש הפרדה בין בני נוער לבין מבוגרים בשפה הרוסית?

שירי דניאלס: בני נוער פונים בעיקר באמצעות האינטרנט.

שירי דניאלס: כאשר באינטרנט - - -

דני דנון: באינטרנט ראיתי את הנתונים, לא הרבה פונים באינטרנט.

שירי דניאלס: באינטרנט אנחנו מטפלים ב-15 אלף בני נוער בכלל.

שירי דניאלס: חשוב לציין שבעצם הפנייה היא אנונימית, לכן אני לא אדע אם אותו אדם הוא עולה, אלא אם הוא בחר לספר לי שהוא עולה.

שירי דניאלס: ישנם עולים שפונים, אבל הם לא מתארים את הבעיה כקשורה להתמודדות עם משבר העלייה או הקליטה, וברגע שלא מדווחים שהם עולים, אנחנו לא יודעים.

שירי דניאלס: הנתונים שלנו מתייחסים רק לאותם פונים, שבחרו לספר לנו שהם עולים או משפחות לעולים.

שירי דניאלס: אני כן רוצה לדבר על שיתוף פעולה של - - -

דני דנון: המתנדבים שלכם עונים לשיחות לפי מיקום גיאוגרפי, או שזה עובר ברשת, כל אחד עונה, הוא לא יודע מאיפה השיחה הגיעה?

שירי דניאלס: קו ער"ן הוא קו ארצי.

דני דנון: זאת אומרת, המתנדב מכרמיאל עונה לשיחות רנדומליות.

שירי דניאלס: בדיוק.

דני דנון: זה יכול להיות מכרמיאל וזה יכול להיות מבאר-שבע.

שירי דניאלס: נכון.

שירי דניאלס: המערכת מזהה איפה יש תורן פנוי, ובעצם השיחה מגיעה לאותו תורן.

שירי דניאלס: במסגרת הסיוע שלנו לעולים, אנחנו גם נותנים סיוע במסגרת התוכנית הלאומית למניעת אובדנות, כאשר כאן מעבר לקווים ה"חמים" שאנחנו מפעילים לעולים, יש לנו גם קו סיוע יזום לקשישים בדיכאון, וחלקם הם עולים, חלקם מקבלים סיוע בשפה הרוסית.

שירי דניאלס: כאן בנינו תוכנית מיוחדת למניעת אובדנות, ואנחנו מקיימים 12 שיחות יזומות עם קשישים בדיכאון, והפנייה של הרווחה ורופא משפחה.

דני דנון: מי מעבד את הנתונים, את חומר הגלם של הפניות?

שירי דניאלס: בעצם, יש לנו יחידת מחקר בער"ן, פרופ' יצחק גילת עומד בראש המחקר של ער"ן.

שירי דניאלס: אנחנו יודעים לתת מיפוי ברזולוציה שנובעת ממה שהפונים משתפים, עד לרמה מסוימת.

שירי דניאלס: אנחנו יכולים לפלח את הקריאות.

דני דנון: לא, אבל השאלה שלי, אתם מוציאים איזשהו דוח - -

שירי דניאלס: כן.

דני דנון: - - שבא ואומר: יש פה בעיה היום בקרב עולים קשישים או בקרב צעירים מתגייסים, או מגמות שונות, אלו שעולות מהפניות?

שירי דניאלס: אנחנו יכולים לזהות מגמות, ויתרה מכך לא רק בשגרה אלא גם בחירום לאומי, אנחנו יכולים לראות שבעיות של עולים מתעצמות בתקופות הללו, ואז המשבר הרגשי תופס מימדים גדולים יותר.

שירי דניאלס: עוד סיוע שאנחנו מעניקים לעולים, דווקא נובע מתחום אחר, שזה הגדלה והנגשה של השירות שלנו לאוכלוסיות בארץ.

שירי דניאלס: אנחנו מקיימים, זו השנה השלישית, גם שיתוף פעולה עם תיכון "שבח מופת" בתל-אביב, שיש בו 1,500 תלמידים עולים ו-170 אנשי צוות, בתוכם 100 עולים.

דני דנון: ומה קורה במקרים שמזוהים כמקרה חירום, למשל עולה עם נטיות אובדניות, מה הנהלים שלכם במקרים כאלה?

שירי דניאלס: יש לנו 4,000 שיחות בכלל בער"ן מדי שנה בנושאים אובדניים.

שירי דניאלס: כ-500 מקרים הם מקרים בהם האירוע האובדני הוא מיידי, כלומר, מתקשר מתבגר לאחר שהוא כבר בחר איפה הוא הולך לתלות את עצמו, לאחר שהוא נטל כדורים.

שירי דניאלס: היתה לנו פניה כזו רק בשבוע האחרון.

שירי דניאלס: במקרה כזה ער"ן מפעילה נוהל חירום, כאשר המתנדבים שלנו, שהם אנשים מסורים ומאומנים, מיומנים, עושים הערכה של סיכון אובדני ביחד עם מנהל סניף, שהוא איש מקצוע שמדריך את המתנדבים ואמון על ההכשרה והליווי שלהם, ורשת של כוננים – אנחנו ביחד עם היחידה למשא ומתן של המשטרה פועלים כדי להציל חיים.

שירי דניאלס: וזה קורה ממש על בסיס קבוע.

דני דנון: ואתם מפעילים איתור?

שירי דניאלס: מפעילים איתור, כי חלק גדול מהפונים מתקשרים מטלפונים חסויים, ואז אין לנו את היכולת, למרות שזה – הדקות הללו הן קריטיות, קשה לנו מאוד בלי שיתוף פעולה לחשוף את הקווים ולהגיע לאותו - - -

דני דנון: כמה מקרים כאלו של הצלת חיים או הצלת ניסיונות אובדניים בשנה?

שירי דניאלס: בין 500 ל-750 של ממש הפעלת נוהל חירום, של להביא להערכה פסיכיאטרית, והתערבות משטרה באופן מיידי.

דני דנון: יש עלייה במספרים האלו, ירידה?

דני דנון: מה המגמות?

שירי דניאלס: אנחנו רואים יותר נטייה במקומות שבהם ער"ן נגישה יותר לציבור, שיש חשיפה תקשורתית, אם זה במסגרת הסיוע של התוכנית הלאומית למניעת אובדנות, במקומות שהציבור שומע על ער"ן, רואה פרסום, רואה את הקו של ער"ן, יש עלייה באותה תקופה, לא כי המצוקה עלתה אלא פשוט מוצאים ערוץ כדי להידבר ולהתמודד.

שירי דניאלס: וצריך להדגיש שחלק מהפונים לער"ן הם חולים בבעיות רגשיות מאובחנות, לפעמים מטופלים גם פסיכיאטרית או פסיכו-תרפויטית, אבל את הפסיכיאטר הם רואים אחת לכמה חודשים, ולכן גם המטפלים עצמם אומרים לחלק מהפונים, שבינתיים הם יכולים להיעזר בשירות ער"ן כדי להפיג את הבדידות, שהיא בעצם 30% מהפניות לער"ן, עוסקות בבדידות בכל מעגלי החיים.

שירי דניאלס: בזה אני אסיים, נדבר רק על המלצות.

שירי דניאלס: אז אנחנו רואים צורך לממן בעצם וליזום קו ער"ן, שהוא ייעודי גם לעולים יוצאי אתיופיה - - -

דני דנון: יש קו למשרד הקליטה ליוצאים – אבל זה שונה לחלוטין.

שירי דניאלס: זה קו - - -.

שירי דניאלס: אנחנו נותנים סיוע רגשי ראשוני בחירום.

שירי דניאלס: אנחנו מפנים לטיפול, ואנחנו יודעים לזהות מצוקה בטרם ההסלמה שלה, אנחנו יודעים גם לעזור להפנות ולתת מידע.

שירי דניאלס: יש לנו ניסיון של 40 שנה עם אוכלוסיות מאובחנות, שממעטות לפנות לטיפול.

שירי דניאלס: אנחנו רוצים גם – מציעים לעשות שימוש במשאב שיש לנו של ניסיון ממושך בסיוע רגשי לאוכלוסיות שונות ומאובחנות, וכן לתת לנו אישור והזמנה ותקצוב להיכנס לבתי-הספר, להנגיש את השירות – בבתי-הספר בהם הפעלנו תוכנית של דיאלוג לתלמידים ולהורים ולמורים, אנחנו רואים היענות יפה של מיומנויות סיוע – וגם להתאים דרכי סיוע שמותאמות לגיל.

שירי דניאלס: אנחנו יודעים שבני נוער עולים, ולא רק עולים, מה שהכי נגיש להם זה הטלפון הסלולרי, אנחנו יודעים גם שבארבע מדינות באירופה עובד שירות באמצעות אס.

שירי דניאלס: אם.

שירי דניאלס: אס, גם אנחנו רוצים להכניס שירות כזה, להטמיע אותו, זה שירות שהוא מאוד נגיש, הוא יכול להציל חיים ברמה מיידית.

שירי דניאלס: והדבר אחרון שאנחנו מבקשים, זה כפי שאמרתי – ער"ן נגישה מאוד בשגרה, ולכן גם בחירום נוטים לפנות לער"ן, בעת של משבר לאומי או על רקע ביטחוני – אנחנו רוצים להטמיע מערכת מיוחדת שתאפשר למתנדבים שלנו לעבוד גם מהבית, דבר שיאפשר לנו לאייש משמרות מתוגברות בכל שעות היום והלילה, וגם למתנדבים שלנו זה יאפשר לקבל ליווי ותמיכה מקצועית של מנהל באמצעות מערכת, שתאפשר לנו בחירום להיעזר בפרישה ארצית ובתשתית הניהולית שלנו.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג משרד הביטחון, סגן אלוף חוויאר רוזנפלד מאכ"א, להתייחס בקצרה.

חוויאר רוזנפלד: אני אתייחס בקצרה לתחום המתנדבים העולים.

חוויאר רוזנפלד: אנחנו פועלים בתחום העולים בשני היבטים.

חוויאר רוזנפלד: בהיבט האזרחי, טרם גיוסם לצה"ל, אנחנו נמצאים בקהילה, בבתי-ספר, נמצאים בקשר עם עמותות שונות, ארגונים שונים – בין אם זה הסוכנות, בין אם זה "נפש לנפש", "נעל"ה", "סל"ע" וכיוצא בזה – כדי לטפל ולתת מענה לאוכלוסיות ייחודיות, ביניהם העולים.

חוויאר רוזנפלד: כמובן, אם אני עושה את ההקשר לער"ן, אז אל מול לשכת הגיוס יש את גורמי בריאות הנפש, שנמצאים בקשר ויודעים לטפל פרטנית באוכלוסייה.

חוויאר רוזנפלד: בהיבט של העולים ובכלל החיילים המשרתים, אז יש את גורמי הרפואה, בר"ן עם בריאות הנפש של חיל הרפואה שיודעים לתת מענה במקרים כאלה ואחרים.

חוויאר רוזנפלד: בתחום העולים אנחנו מייחסים חשיבות רבה לאוכלוסייה כאוכלוסייה ייעודית, עם בעיות כאלה ואחרות, שאנחנו יודעים לזהות ולטפל בהם באופן מיטבי.

חוויאר רוזנפלד: זהו.

דני דנון: תודה.

דני דנון: שרה כהן ממשרד הקליטה.

שרה כהן: אנחנו מעריכים ומוקירים את השירות שער"ן נותן לאוכלוסיות של העולים.

שרה כהן: אנחנו חושבים שזה שירות שהוא מקצועי ונכון.

שרה כהן: בשנתיים האחרונות היה שיתוף פעולה של המשרד במסגרת התוכנית הלאומית לצמצום אובדנות, וכשם שצוין כרגע במצגת שהציגה שירי מער"ן, נעשה בהחלט מהלך שהמשמעות שלו זיהוי ואיתור של אוכלוסיות, שמצויות בסיכון גבוה יותר מבין אוכלוסיית העולים והפנייה שלהם לער"ן.

שרה כהן: ובחלק מהמקרים של זקנים עולים עם סממנים אובדניים, אז גם נוצר קשר ישיר בין המתנדבים של ער"ן לבין הזקנים העולים עצמם.

שרה כהן: אני רוצה להגיד כמה משפטים כהמשך לדיון שהיה גם בוועדת העבודה והרווחה, שהוא מתקשר גם להמלצות שכרגע הוצגו כאן.

שרה כהן: אני חושבת שהמדינה, הממשלה, בהקשר של ער"ן צריכה לקבל איזושהי החלטה – שהיא כרגע נמצאת לא במגרש של משרד הקליטה, כי משרד הקליטה הוא משרד שעוסק רק בנישה מסוימת, וכיוון שההמלצה של ער"ן מתייחסת לעניין של מימון ממשלתי, אז הדרך של מימון ממשלתי לצורך שירות, היא דרך שצריכה לעבור קודם כל דרך בעצם הבחינה של כל המשמעות של עבודת הממשלה – באמצעות משרד הבריאות, שאותו אני רואה כמשרד הממשלתי המרכזי - -

דני דנון: ברור.

שרה כהן: - - שנמצא בקשר עם ער"ן.

שרה כהן: הנישה של משרד הקליטה היא נישה מאוד מסוימת, וכשם שאני גם ציינתי קודם, הדרך היחידה היום שמשרד הקליטה יכול לסייע גם בתקציבים לער"ן, זה רק באמצעות פנייה של ארגון לוועדת - -

דני דנון: ועדת תמיכות.

שרה כהן: - - התמיכות של המשרד.

שרה כהן: ארגון ער"ן, מאז 2004 לא פנה ולא ביקש תמיכה מהמשרד.

דני דנון: תודה, שרה.

דני דנון: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע.

דני דנון: אני יודע שעכשיו אתם הולכים לוועדה נוספת לפניות הציבור.

דני דנון: אנחנו רואים חשיבות רבה בפעילות של ער"ן.

דני דנון: אנחנו חושבים שהנושא של העולים הוא מהותי, כי הם באים פה לאיזושהי תקופת מעבר קריטית שבה הם במשבר, ולכן אנחנו כן קוראים לבחון במשרד הקליטה והרווחה מציאת דרכים לתקצוב.

דני דנון: אני לא אכנס פה לפרוצדורה אם זה בתמיכות או בצורת מכרז.

דני דנון: אני לא אכנס לעניין ה-איך, אבל הוועדה כן קוראת למשרד הקליטה והרווחה להגדיל את התקצוב או להתחיל בתקצוב של פעילות עמותת ער"ן.

דני דנון: תודה רבה לכולם.

דני דנון: הישיבה נעולה.