ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 466, 2011-12-14 09:00

חמד עמאר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

חמד עמאר: ראשית אני רוצה להודות לכל אלה שהגיעו מהצפון.

חמד עמאר: אני יודע שהייתם צריכים לצאת ב-06:30, לכן תודה שהתאמצתם והגעתם.

חמד עמאר: אנחנו מקיימים ישיבת מעקב אחר ביצוע תוכנית הממשלה.

חמד עמאר: בישיבתה מיום 13.2.11 הממשלה דנה והחליטה על תוכנית רב-שנתית לפיתוח ולהעצמת הישובים הדרוזים והצ’רקסיים בישראל לשנים 2011-2014, בהתאם לעקרונות המפורטים; להעצים את האוכלוסייה בתחום החינוך, הרווחה, הדיור, התעסוקה והדת, להעצים את הרשויות המקומיות הכלולות בתוכנית, לחזק אזורי התעשייה לחיזוק התיירות ואתרי מורשת, לשפר את התשתית התכנונית והפיזית של הישובים והרשויות באמצעות הכנת תוכנית מתאר ותוכניות מפורטות, להקים מבני ציבור ולפתח תשתיות תחבורה.

חמד עמאר: אעבור על ההחלטה, וארצה לקבל תגובה של כל משרד ומשרד – מה בוצע, מה לא בוצע עד עכשיו.

חמד עמאר: אני אתחיל עם משרד החינוך.

מגלי והבה: יש פה נציג האוצר?

חמד עמאר: הוא העביר מכתב לכאן, נגיע לזה אחר כך.

חמד עמאר: משרד החינוך - בניית כיתות לימוד – 50 מיליון שקל בארבע שנים.

חמד עמאר: ב-2011 היו אמורים לעבור 15 מיליון שקל, קידום ותגבור החינוך – 124 מיליון שקל, אמור לעבור 31 מיליון שקל ב-2011, מרכזי נוער – 32 מיליון שקל, אמור לעבור ב-2011 8 מיליון שקל.

חמד עמאר: משרד הרווחה יפעל להקמת ולשקם מוסדות רווחה – 16 מיליון שקל, 1.6 מיליון שקל השנה.

חמד עמאר: משרד ראש הממשלה – הנצחת חללי מערכות ישראל – 4 מיליון שקל, השנה אמור לעבור מיליון שקל.

חמד עמאר: משרד התמ"ת – עידוד עסקים קטנים ובינוניים – 16 מיליון שקל, השנה 4 מיליון שקל.

חמד עמאר: משרד הבינוי והשיכון – פרויקט השיכון החברתי – 16 מיליון שקל, השנה 4 מיליון שקל.

חמד עמאר: משרד הפנים – שיפוץ ואחזקת מבני דת, בתי תפילה, בתי קברות ב-20 מיליון שקל, השנה 5 מיליון שקל.

חמד עמאר: משרד התמ"ת – המשך פיתוח והרחבת אזורי תעשייה - 36 מיליון שקל, השנה אמור לעבור 5.4 מיליון שקל.

חמד עמאר: המשך פיתוח והרחבת אזורי תעשייה, שילוב בית ג'אן – 36 מיליון שקל, שילוב בית ג'אן, חורפיש, ינוח ג'ת וכפר כמא במינהלות של אזורי תעשייה קיימים – 6 מיליון שקל, אמור לעבור מיליון וחצי שקל.

חמד עמאר: תוכנית פיתוח תשתיות – 36 מיליון שקל, 6 מיליון שקל אמור לעבור השנה, מיטוב התיירות – 4 מיליון שקל, מיליון שקל אמור לעבור, שיווק תיירות – 4 מיליון שקל, מיליון שקל השנה, הכנות תוכניות מתאר ותוכניות מפורטות – 20 מיליון שקל, אמור לעבור השנה 3.5 מיליון שקל, פיתוח תשתיות תחבורתיות - 180 מיליון שקל, ביצוע והעברה 36 מיליון שקל לשנת 2011.

חמד עמאר: שכונות ותיקות - שיקום שכונות ותיקות – משרד השיכון – 23 מיליון שקל, 4 מיליון שקל השנה להקמת ולשיקום מבני ציבור, 2 מיליון שקל השנה, 16 מיליון שקל בארבע שנים, חלוקת ערכות לחיילים משוחררים – 40 מיליון שקל, 5 מיליון שקל השנה.

חמד עמאר: זה לא כולל דליה ועוספיה ומרער, שיש להם תוכנית של 16 מיליון שקל, 4 מיליון שקל היו אמורים לעבור לדליה ועוספיה ומרער.

חמד עמאר: התוכנית מסתכמת ב-136.5 מיליון שקל ביצוע, לא כולל דליה ועוספיה של 4 מיליון שקל, זה 140 מיליון שקל אמור לעבור לרשויות הדרוזיות בביצוע לשנת 2011, לכן אני מקיים את הישיבה היום.

חמד עמאר: אני רוצה לראות, כמה מכל מה שתוכנן כאן וכמה מהכסף שאמור לעבור, עבר.

חמד עמאר: בנוסף, קיבלתי מכתב ממשרד האוצר: החלטת הממשלה על תוכנית פיתוח לישובים הדרוזים והצ'רקסים בצפון אושרה בחודש פברואר בממשלה בתמיכת משרד האוצר.

חמד עמאר: ההחלטה תוקצבה בהתאם לביצוע הצפוי בשנת 2011 בסך 50 מיליון שקל ממשרדי הממשלה השונים השותפים להחלטה.

חמד עמאר: התקצוב שבוצע היווה מענה מלא לדרישות המשרדים לשנת 2011.

חמד עמאר: אני קודם כל רוצה לשמוע את משרד ראש הממשלה - איפה אנחנו עומדים עם התוכנית, ונעבור משרד-משרד.

חמד עמאר: בבקשה.

האשם חוסיין: התוכנית בנויה – סך הכול שלה הוא 681 מיליון שקל, בנויה מתקציב תוספתי של משרד ראש הממשלה בסך 336 מיליון, ותקציב משרדי של 345 מיליון שקל.

האשם חוסיין: התוכנית נבנתה על סמך המסקנות שלנו מהתוכנית הקודמת, שהתקבלה ב-2006, והיתה בסך 450 מיליון שקל, כך שיש כאן תוספת.

האשם חוסיין: למדנו מהתוכנית הקודמת את כל הדברים שצריכים ללמוד כדי להגיע לתוצאות שקבענו לעצמנו במהלך התוכנית הזאת.

האשם חוסיין: התוכנית מחולקת לשלושה תחומים עיקריים: העצמת האוכלוסייה בסך 280 מיליון שקל, בתוך הסעיף הזה יש בניית כיתות וגני ילדים, תוכניות פדגוגיות ותוכניות לימוד ייעודיות, הקמת מרכזי נעורים, שיקום שכונות חברתי.

סעיד נפאע: הוא חוזר על התוכנית, והשאלה – מה נעשה?

חמד עמאר: מטרת הישיבה: מעקב אחרי הביצוע.

האשם חוסיין: יש שני חלקים של התקציב: אחד, תוספתי, של משרד ראש הממשלה, ויש תקציב נוסף בתוך המשרדים, שצבענו אותו למגזר הדרוזי, לכן כשמדברים על 50 מיליון שקל, זה הכסף של משרד ראש הממשלה – זה התוספת שלנו, ולכן אני מנסה להסביר את זה.

האשם חוסיין: מהבחינה הזאת, תקציב המדינה עבר ביולי-אוגוסט, קיבלנו את התקציב מהאוצר בסוף אוקטובר, והעברנו אותו בתחילת נובמבר למשרדים, והמשרדים התחילו לבצע.

חמד עמאר: כלומר לפני חודש?

חמד עמאר: כן.

מגלי והבה: השנה התקציבית נגמרה.

מגלי והבה: בוועדת הכספים אנחנו מנקים שולחן - אין יותר.

האשם חוסיין: ההרשאות האלה מחויבות עד 31.12.12, כלומר יש להם שנה וחודש לבצע את התוכניות האלה, עד סוף השנה הבאה.

חמד עמאר: אז למה בתוכנית הממשלה נאמר בשנת 2011, שאמור לתקצב 136 מיליון שקל, לא אמור מחודש נובמבר, כי אני רוצה ביצוע ב-2011.

חמד עמאר: - - - תקציב המדינה, ומתי קיבלנו את ההרשאות מהאוצר.

חמד עמאר: חוץ מזה, חלק מהמשרדים אמרו לחכות עם הכסף ולא להעביר ב-2011, כי יש להם יתרות של התוכנית הקודמת, שעוד לא ניצלו אותן.

מגלי והבה: כמה נשאר מהתוכנית הקודמת?

מגלי והבה: 53 מיליון שקל.

מגלי והבה: שהאוצר וגם אתם התחייבתם שבתחילת שנה שעברה- - -

מגלי והבה: העברנו אותם.

מגלי והבה: הוויכוח לא אתך אלא עם האוצר ועם חשבת משרד ראש הממשלה, כי נשאלת השאלה – נלחמנו על ה-50 מיליון האלה, שעשו היסטוריה בשנה שעברה, ולא היינו מוכנים להעביר תקציבים עד שיאשרו אותם, אבל המשרדים – אתה אומר: אם העברת אותם בתחילת השנה- - -

מגלי והבה: העברנו אותם במהלך השנה.

מגלי והבה: העודפים לא מתקבלים בתחילת השנה; יש נוהל באוצר, מתי מתקבלים העודפים.

מגלי והבה: אני לא רוצה לייאש את ראשי הרשויות.

מגלי והבה: אנחנו חותמים על הצ'קים בוועדת הכספים.

מגלי והבה: אם רק אתמול הביאו לנו לאשר 16 מיליון ₪ לתוכנית של 2006, שעדיין לא ניצלו אותה, כלומר בתוכנית של 2011, שאתה מתאר אותה, והממשלה עשתה בה הרבה, לא נעשה למעט הכסף שנמצא בבסיס התקציב של המשרדים, כלומר אם למשרד הפנים יש הכסף שלו – מסר אותו, ואם משרד החינוך יש לו המשרד שלו – הוא עשה את זה.

מגלי והבה: הבעיה שלנו היא שהממשלה עובדת אחד על השני – מצד אחד אומרת: יש 681 מיליון שקל, ואומרת: זה תקציב – חלק מהמשרדים, חלק ממשרדי הממשלה, ובפועל, אני אומר את זה בצער רב לכל נציגי הממשלה, גם לראשי הרשויות, לפי הנתונים שאנחנו יודעים בוועדת הכספים, מעט מאוד כסף הועבר מהתוכנית הזאת, ואפילו עדיין לא טרחו לבוא אלינו לוועדת הכספים, ובטח עוד שבוע-שבועיים יבואו, כדי לאשר את מה שלא נוצל, שיהיה לשנים הבאות, כלומר חלק מהכסף יישאר אצל האוצר, והוא יחליט מה יעשה.

חמד עמאר: מה שהבנתי עד עכשיו מנציג משרד ראש הממשלה, שכל הכסף שאמור לעבור זה רק בנובמבר, ואז אנחנו לא יכולים לבוא בשום טענה לראשי הרשויות על ביצוע, כי נובמבר – אתה לא יכול לבצע.

חמד עמאר: אתה מדבר פחות מחודש.

חמד עמאר: לא לרשויות ולא למשרדי הממשלה – הם קיבלו את הכסף רק לפני שלושה שבועות.

חמד עמאר: לכן, אם הייתם מתאמים אתנו את הישיבה הזאת מראש, היינו מסבירים את הדברים- - -

חמד עמאר: אנחנו הכנסת לא מתאמים אלא אנחנו הריבון כאן, ואנחנו מחליטים מתי לקיים ישיבה.

חמד עמאר: אתם כגוף מבצע צריכים להגיע לכאן ולתת לנו את הדין.

חמד עמאר: קיבלנו את הכסף הזה רק בתחילת נובמבר, והתחלנו לבצע מייד.

חמד עמאר: מה שקיבלנו, התחלנו לבצע אותו, בנוסף לתוספת הקודמת, שעדיין חלקים ממנה לא בוצע, וזה לא רק כי משרדי ממשלה לא העבירו אלא גם כי רשויות לא ביצעו ולא יכלו להיערך.

חמד עמאר: תקציב שמאושר - אם באמת היתה כוונה למשרד ראש הממשלה להעביר את הכסף, כמו שאתה אומר, כמו שבא אלינו על כל פיפס קטן, אני יכול לקרוא לך על סכומים אסטרונומיים – איך מעבירים תקציבים בתחילת השנה ואיך עכשיו אוספים תקציבים ונותנים למקומות אחרים.

חמד עמאר: הוויכוח הוא לא אתך, וחבל שנציג האוצר לא פה.

חמד עמאר: הבעיה של הרשויות – כולנו חגגנו, חבר הכנסת סעיד נפאע אמר כל הזמן: זה בולשיט, ואני מחזק אותו, כי זה בולשיט אחד גדול.

חמד עמאר: בוא נלך לכיוון החיובי.

חמד עמאר: בוא נלך לראש מועצת דליה, למשל, רוצה לדעת מה התקציב שלו, מה ביצע ומה לא – הוא יכול ללכת למנהל המחוז, ולומר לו: קיבלת ככה, בוצע ככה, נשאר לך כך.

חמד עמאר: אחת הטענות, ואנחנו נלחמים לפעמים על תקציבים אחרים, אבל התקציב הזה הספציפי – אני כל יום לומד משהו חדש.

חמד עמאר: רק אתמול הביאו לנו שני תקציבים של משרד ראש הממשלה לתוכניות 2006.

חמד עמאר: אנחנו היום ב-2011.

חמד עמאר: אני מבקש שתמשיך, בבקשה.

חמד עמאר: אנחנו צריכים לעשות מעקב כל ששה חודשים, ואני הבטחתי שכל ששה חודשים אני אקיים ישיבה.

חמד עמאר: ביקשתי לקיים ישיבה אחרי ששה חודשים, לא התאפשר בוועדת הפנים, לכן אנחנו מקיימים ישיבה עכשיו.

חמד עמאר: אם לא נספיק, נעשה ישיבת המשך עד שנסיים את כל הנושא, ועוד ששה חודשים נביא שוב את כל המשרדים, ואני רואה בחומרה רבה אי-הגעתו של משרד האוצר.

חמד עמאר: משרד האוצר צריך אותנו בהרבה דברים, לאשר לו את כל התקנות שהוא מבקש; גם אנחנו יודעים להחזיר, ואני במיוחד יודע להחזיר למשרד האוצר כשצריך.

חמד עמאר: ההחלטה התקבלה ב-2006 והיא לחמש שנים, וזה אומר שהיא מסתיימת השנה.

חמד עמאר: החלק האחרון של התוכנית, שזה ב-2011, הועבר עכשיו, ה-52 מיליון ומשהו, וזה החלק האחרון בתוכנית הישנה.

חמד עמאר: היינו צריכים להעביר עכשיו למשרדים קצת יותר מ-50 מיליון בנוסף ל-52 מיליון הראשונים.

חמד עמאר: חלק מהמשרדים אמרו שיש מספיק כסף ל-2011, תדחו את זה ל-2012 כדי שלא נאבד את הכסף ונוכל לבצע.

חמד עמאר: למשרד החינוך העברנו את כל מה שהתחייבנו עליו - 17 מיליון שקל, הקמה והפעלה של מרכזי נעורים - זה נמצא בחתימת חוזה לאחר אישור החשכ"ל ואישור ועדת המכרזים של משרד ראש הממשלה, נמצא בחתימה עם הג'וינט, זה אמור לצאת לדרך בתוך חודשיים מהיום.

חמד עמאר: הקמת ושיקום מוסדות רווחה - העברנו את הכסף לשנת 2011 – העברנו 2 מיליון, ובנוסף, יש לו יתרות מהתוכנית הקודמת, שגם יש לבצע אותן.

חמד עמאר: הנצחה קבוצתית של חללי מערכות ישראל, שזה יד לבנים - העברנו את המיליון שקל, התוכנית לעידוד עסקים קטנים ובינוניים – העברנו את המיליון שקלים שהיינו צריכים להעביר השנה, ונבחר זוכה בירכא להפעלת מרכז העסקים הקטנים שם, ב-1.1 אמור להתחיל לפעול, הקמת והפעלת מרכזי הכשרה תעסוקתיים – זה נמצא בחשב הכללי לאישור, פרויקט השיקום החברתי ממשיך מהשנים הקודמות, העברנו להם את הכסף, את כל מה שצריך – 4 מיליון שקל, שיפוץ ואחזקת מבני דת, בתי תפילה ובתי קבורה למגזר הדרוזי – העברנו את כל הכסף – 3 מיליון שקל.

חמד עמאר: הרחבת אזורי תעשייה קיימים באזור התעשייה, הקמה – הוחלט להשלים את אזור התעשייה ב- - - ב-17 מיליון שקל.

חמד עמאר: הוחלט להקצות כסף לאזורי תעשייה בירכא, ג'וליס, אבו-סנאן, סג'ור ורמיה, והועבר החלק שלהם לשנת 2011.

חמד עמאר: שילוב רשויות מקומיות – אנחנו בדיונים עם משרד התמ"ת, עדיין לא העברנו להם כסף זה.

חמד עמאר: פיתוח תשתיות תיירות - משרד התיירות ביקש לדחות את זה ל-2012, כי יש לו יתרות גדולות מהתוכנית הקודמת, הוא עוד לא ניצל אותן, לכן ביקש שנתחיל להעביר לו כסף ב-2012.

חמד עמאר: מיתוג התיירות – העברנו, שיווק תיירות לביצוע – העברנו, קידום תוכניות מפורטות בקרקע - - - העברנו למשרד השיכון, גם משרד התחבורה, פיתוח שכונות ותיקות – העברנו את התקציב של 2011, הקמת ושיקום מבני ציבור גם העברנו, סבסוד פרויקטים למגורים, שזה סבסוד לחיילים משוחררים – לפי החלטת הממשלה, היתה צריכה לקום ועדה של האוצר, משרד ראש הממשלה, משרד השיכון כדי לקבוע את כללי הסבסוד והקריטריונים להורדת מחירי עלויות הפיקוח והמחיר למשתכן.

חמד עמאר: הוועדה סיימה לפני חודש את עבודתה.

חמד עמאר: העברנו את הקריטריון ואת הכסף למשרד השיכון.

חמד עמאר: מינהל מקרקעי ישראל אמור להתחיל לשווק בשבועות הקרובים את 800 היחידות שנבחנות כרגע – אפשר לשווק אותן באופן מיידי, אז העברנו את כל הכסף, זה מוכן וזה יוצא לדרך.

חמד עמאר: הסעיפים שקשורים לדליה, עוספייה ומרער הועברו במלואם למשרדים – 32 מיליון שקל.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: נציג משרד החינוך, בבקשה.

רימון סאבא: מבחינת בינוי כיתות, מינהל הפיתוח תקצב ב-6-5 שנים של התוכנית סך של 83 מיליון שקל, שמתוכם 47 מיליון שקל נטו זה בינוי כיתות, כלומר תקצבנו מעבר לסכום.

מגלי והבה: אני מבקש שתציג לנו כמה כיתות לימוד חסרות בכל הרשויות, כמה מתוכנן לבנות, וכמה ימשיך להיות חסר אחרי התכנון שלכם, ואז תאמר כמה שילמת.

רימון סאבא: זה נתון שאין לנו אותו עכשיו.

רימון סאבא: מבחינת היעד שהוצג בתוכנית, עברנו את היעד.

רימון סאבא: בדיעבד, תקצבנו 83 מיליון שקל, ומתוכם 47 מיליון שקל - בינוי כיתות נטו.

רימון סאבא: מבחינת הנתון שביקש חבר הכנסת לדעת, אין לי את זה עכשיו.

חמד עמאר: אתה יכול להעביר את זה לוועדה, ואנחנו נעביר את זה לחברי הכנסת.

מגלי והבה: אנחנו יודעים על 8,000 כיתות לימוד חסרות לכל המגזר הלא יהודי.

חמד עמאר: מבחינת ביצוע של בניית כיתות לימוד מה קורה?

רימון סאבא: עוברים את היעד.

חמד עמאר: תודה.

וגיה כיוף: אם עוברים את היעד, למה יש דחיות של בקשות?

וגיה כיוף: כשאני מבקש בית ספר ומקבל דחייה, איך אני עובר את היעד?

חמד עמאר: אני מבקש שתרשום את שאלתך, ותשאל אותה בסוף.

חמד עמאר: אני רוצה שננהל כאן דיון פורה.

חמד עמאר: קידום ותגבור החינוך, בבקשה.

מוהנא פארס: קודם כל, אני מאשר את דבריו של נציג משרד ראש הממשלה, שהועברו בחודש האחרון 17 מיליון שקל לטובת התוכנית הפדגוגית של המשרד.

מוהנא פארס: אמנם זה הגיע באיחור – עשינו את כל התוכניות כדי לשריין את התקציב הזה ל-2012.

חמד עמאר: ב-2012 עוד 31 מיליון שקל אמורים לעבור.

חמד עמאר: ה-31 בנויים מ-17 ועוד 14 השתתפות המשרד.

חמד עמאר: חלק מהפעילויות שהצהרנו עליהן בתוכנית, ביצענו אותן על אף שהתקציב לא הגיע, כלומר למרות שהתקציב הגיע באיחור המשכנו בפעילות, כמו תוכניות לבה פדגוגיות, ופה ראשי רשויות יכולים להתייחס גם לזה, שכיום מתקיימת בכל בית ספר פעילות פדגוגית ענפה בנושא תוכניות לבגרות, תגבורים למקצועות הלבה.

חמד עמאר: בתי ספר עובדים כמעט נון-סטופ בכל מקצוע – זה לאור התקציב שאנחנו מזרימים לבתי הספר.

חמד עמאר: בנוסף, אנחנו הולכים לחלק מלגות לסטודנטים דרוזים - את זה הצלחנו לעשות גם בתקציב 2011, בסכום 2.6 מיליון שקל.

חמד עמאר: כבר פרסמנו את המלגות, ויש כ-1,500 בקשות למלגה.

חמד עמאר: אני מאמין שבינואר-פברואר נחלק את הסכום התקדימי הזה.

חמד עמאר: ב-2011 הצלחנו גם לתקצב ב-8.5 מיליון שקל מתקציב המשרד בנושא גילאי 4-3, והקדמנו את ועדת טרכטנברג, שביקשה שכל גילאי יעבדו במתכונת של חובה.

חמד עמאר: כל גני הילדים ב-4-3 במגזר הדרוזי, אם הם בתוך הצו או לא בתוך הצו, הם עובדים כמו כל גני הילדים.

מגלי והבה: אתה אומר שכל הגנים שלנו, טרום חובה, אני ידעתי שהיו בהסדר, ועכשיו אתה אומר שהיו כאלה שלא.

מוהנא פארס: יש ישובים שמתוך הצו, נאמר קו עימות וכאלה, שהם כדת וכדין מקבלים תקצוב, אבל בגלל שיש ישובים שיצאו מהצו בגלל החלטת בג"ץ, דאגנו לכך שכל הישובים ייכנסו באופן חריג.

מוהנא פארס: כל הישובים בגילאי 4-3 מתוקצבים בתקצוב, וזה עלה למשרד כ-8.5 מיליון שקל.

מוהנא פארס: לקראת 2012 אנחנו מוכנים להמשיך את הפעילות, אבל במיוחד בפעילות בנושא של קידום הנוער והקהילה.

מוהנא פארס: השנה למרות התקציב שלא הגיע, הצלחנו להעביר רק 2 מיליון שקל – מיליון שקל דרך חברת מרמנט לארבעה ישובים ועוד 1.1 מיליון שקל – אני מקווה שתוך כמה ימים יגיעו לישובים, וב-2012 אנחנו נתקצב את הסעיף הזה בלפחות - - מיליון.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

משה דקלו: אבקש לרדת לרזולוציות נמוכות יותר בתחום הפדגוגי.

משה דקלו: אנחנו מצליחים לעבוד באופן מעמיק מאוד בשדרוג אחוז הזכאים לבגרות במגזר הדרוזי.

משה דקלו: אנו עוקבים אחר התוצאות, משקיעים בכל בית ספר, אנו מאתרים את הילדים ומלמדים אותם.

משה דקלו: עכשיו יש תהליך לקראת בחינות בגרות במועד ינואר, של מאות ילדים לומדים בכל בתי הספר במערכת.

משה דקלו: אנחנו מלווים את בתי הספר באמצעות ימי הדרכה לבתי הספר וליווי מקצועי.

משה דקלו: בנוסף, יש כ-5 מיליון שקל שעובדים בתוך בתי הספר ובגני הילדים.

משה דקלו: יש פרויקט אוריינות מוצלח מאוד שעובד בגני ילדים, בקרוב ל-150 גני ילדים, שמלמדים את הילדים יחד עם ההורים, איך להיעזר במחשבים, והפרויקט הזה מתקדם.

משה דקלו: יש לומר שהעיכוב הזה בהעברת הכספים מקשה עלינו כמבצעי תקציב לבצע שני תהליכים: אחד, לתכנן ולשמור על הכסף בתוך המהלך, אך גם לשמור אותו לשנים הבאות, כי זה כסף שנמצא בידיים.

משה דקלו: אנו מקווים שנצליח במהלך הזה של השבועיים של דצמבר עדיין לשמור על הכסף, שלא יברח לנו חזרה לאוצר.

משה דקלו: אתמול חברי מוהנא פארס ואני היינו בשיחת מרתון עם מנכ"לית משרד החינוך, כדי לראות איך אנחנו משמרים את התקציב הזה, כי היתה פה תקלה, ואנחנו זקוקים לו.

חמד עמאר: אילו שיפורים יש לנו בבגרות בשנתיים-שלוש האחרונות?

חמד עמאר: בשנה הקודמת-קודמת הצלחנו להרים ב-8.8 אחוז את הבגרות, בשנה שעברה הצלחנו- - -

סעיד נפאע: בזכות בית ספר אחד.

סעיד נפאע: זה בניגוד לכללים, לומר איזה בית ספר, כי זה כתם על מנהלים אחרים.

חמד עמאר: זה לא כתם.

חמד עמאר: זה מפורסם, זה הכול שקוף.

חמד עמאר: אנחנו גאים בילדים הדרוזים, שמצליחים לעשות הישג בלתי רגיל במערכת הבחינות של הבגרות.

חמד עמאר: אני מנהל אגף הבחינות היום, והייתי לפני כן במקום אחר.

חמד עמאר: זה לא רגיל, ואני מנהל את תוכנית קדם עתידים – התוכנית הזאת החליטה יחד עם עמותת - - - להיכנס לכל בתי הספר הדרוזיים בגורף, יחד עם פרויקט גדול וחדש, שאנחנו עושים את זה עם תת-אלוף חסון חסון בכניסה לקראת מסלול מחקר בטכניון, אבל מהלך שאנחנו רוצים להוביל לקראת 200 חוקרים בטכניון של ילדים דרוזיים מצטיינים.

חמד עמאר: יש החלטת ממשלה אחרת, שעוסקת בבית הספר למדעים שבירכא, שהוא בית ספר מיוחד, על-אזורי.

חמד עמאר: המנכ"ל ד"ר שמשון שושני והשר גדעון סער הצליחו להעביר החלטת ממשלה.

מגלי והבה: חידשו החלטת ממשלה.

מגלי והבה: יש עכשיו חדשה.

מגלי והבה: אני אישית כתבתי מכרז מיוחד לשדרוג כל שש המעבדות בבית הספר הזה, העשרנו אותו בשעות לימוד, ויש שם 217 ילדים מופלאים שעושים הישגים.

מגלי והבה: יש שם כמה טייסים והרבה מאוד ילדים שלומדים רפואה מבית הספר הזה, כלומר זה בית ספר מאוד מוביל, ואנחנו משקיעים בו הרבה אנרגיות וחשיבה.

מגלי והבה: לגבי השתלמויות מורים, אנחנו בתוך מרכזי הפסגה, פיתוח סגלי ההוראה שלנו עושים השתלמויות למורים הן בהכנה לבגרות והן בהוראת השפה הערבית, שפת האם, והן במורשת הדרוזית .

מגלי והבה: תודה.

מוהנא פארס: לגבי הישגים, במגזר היהודי יש לנו הרבה מה לעשות, אבל אנחנו צריכים לזכור שבשנות ה-90 היו 19 אחוזי בגרות במגזר הדרוזי.

ג'בר חמוד: האם זה בא לידי ביטוי בעלייה במספר הסטודנטים?

ג'בר חמוד: זה התוצר הסופי שאנחנו רוצים.

ג'בר חמוד: ב-2005, לפני התוכנית הקודמת - ופה אני חייב לומר שכל התקציב שיועד ב-2005 לתוכנית הקודמת, התקבל אצלנו במשרד – ב-2005 אחוז הסטודנטים הדרוזיים היה 0.5 אחוז; היום עומדים על 1 אחוז, כלומר פי שניים סטודנטים.

ג'בר חמוד: בעיקר סטודנטיות.

ג'בר חמוד: שלא יובן ממני שהכול ורוד; יש הרבה בעיות.

ג'בר חמוד: חינוך קשור לרשויות מקומיות, קשור להורים, להרבה גורמים.

ג'בר חמוד: אם לייחס את החינוך למשרד החינוך, זה טעות, אבל בכל זאת, יש עלייה יפה מאוד באחוזי הבגרות - פי שניים סטודנטים מ-2000 עד 2010 בטכניון.

ג'בר חמוד: היום לומדים 50 סטודנטים לרפואה בישראל.

ג'בר חמוד: נכון, מחציתם בנות- - -

חמד עמאר: זה ברכה, שמחציתם בנות.

מגלי והבה: אותם בנים מקבלים או עתידים או תוכניות אחרות.

מגלי והבה: האם הבנות מקבלות מלגות על כך שהן לומדות, ואין להן הכיסוי שיש לבנים שלנו מבחינת הטכניון?

מוהנא פארס: נקודה חשובה.

מוהנא פארס: הבנות הדרוזיות נופלות בין הכיסאות.

מוהנא פארס: הן מקבלות מלגות, לפחות את המלגה של משרד החינוך מקבלות בטוח, אבל אין להם מסות של מלגות.

מגלי והבה: חבל שהחשב שלכם לא פה.

מגלי והבה: למה אי-אפשר להקצות- - -

חמד עמאר: נמשיך.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

נסראללה חיר: ברגע שאנחנו שומעים את הדיווח, אנחנו יוצאים מכאן, שיש לנו מעל ומעבר.

נסראללה חיר: אני חושב שכל מה שדובר כאן – חלק נכון וחלק לא נכון.

נסראללה חיר: לגבי מר דקלו, בפברואר 2010 היתה ישיבה עם משרד החינוך ועם שר החינוך בבית ג'אן, והיה שם סיכום שיועברו 5 מיליון שקל לטובת תוכנית צדק.

נסראללה חיר: עד היום העבירו בסך הכול לרשויות שלא שייכים למרמנט מיליון ו-200 אלף שקל במקום 5, והורידו את זה השנה ל-50 אחוז, ואף אחד לא ראה עד עכשיו אגורה אחת, ויש לנו 16 אלף נערים שלא קיבלו את מה שצריכים לקבל ב-2010.

נסראללה חיר: אלה מספרים בדוקים.

נסראללה חיר: עד עכשיו שקל אחד לא עבר לתוכנית צדק למגזר הדרוזי.

נסראללה חיר: מרמנט לוקחת כ-25 אחוז מהתקציב לטובת הפעילות שהם עושים אותה.

נסראללה חיר: אנחנו מספיק ילדים מבוגרים כדי שייתנו את כל הכסף למועצות, ושהמועצה תנצל את הכסף.

נסראללה חיר: למה אני צריך פחות 25 אחוז?

נסראללה חיר: לא מספיק המאצ'ינג 40 אחוז במשרד החינוך?

נסראללה חיר: זה נשמע אחרת לגמרי ממה שמספרים לכם.

נסראללה חיר: בנוסף, לגבי כיתות לימוד, עד עכשיו נותנים שיפוץ לכיתת לימוד בסדר גודל של 70-50 אלף שקל.

נסראללה חיר: מה אתה יכול לעשות ב-70 אלף שקל?

מגלי והבה: לכל הישוב, אתה מתכוון.

נסראללה חיר: אני מדבר על מועצה – נותנים לה 70 אלף שקל.

נסראללה חיר: אם יש פרוטקציות, מגיעים ל-100 אלף שקל.

חמד עמאר: כמה הועבר לשיפוץ כיתות לימוד?

נסראללה חיר: אתן לך נתון מדויק, אבל זה לא הבעיה שלנו, אלא שלא מעבירים כספים – לא משרד החינוך ולא משרדים אחרים.

נסראללה חיר: יש רק שני משרדים שהעבירו כספים למגזר הדרוזי.

נסראללה חיר: אמרתי, תוכנית צדק, 5 מיליון שקל קיבלנו – אני מהאוצר, שמונה 5,500 תושבים, קיבלה 52 אלף שקל מתוך ה-5 מיליון – עוד לא קיבלה, אלא קיבלה אישור.

נסראללה חיר: דליה מונה כ-20 אלף תושבים, ומקבלת לפי החלוקה כ-150 אלף שקל, במקרה הטוב.

נסראללה חיר: נכון שיש הישגים ויש עלייה בהישגי הבגרות, אבל אנחנו עוד רחוקים, כי מי ששומע פה את המספרים שהיושב-ראש מקריא אותם, אומרים: הדרוזים קיבלו יותר ממה שמגיע להם.

נסראללה חיר: לא קיבלנו שקל אחד - לא בבניית כיתות לימוד, כי יש לנו חדרים מושכרים עד עכשיו בכל מועצה.

נסראללה חיר: שמישהו ירים יד מראשי המועצות, יגידו שאין להם חדרים שכורים לכיתות לימוד.

נסראללה חיר: בנוסף, דיברתי על השיפוץ.

נסראללה חיר: במקום שייתנו ויעלו את הכספים האלה לשיפוץ, לבתי ספר ולגני ילדים – אני מדבר על לא מושכרים- - -

חמד עמאר: כראש הפורום, עשית סקר, כמה כיתות לימוד חסרות במגזר הדרוזי היום?

חמד עמאר: כי לא הצלחתי לקבל את זה ממשרד החינוך.

חמד עמאר: לא תקבל את זה בחיים, בטח לא ממשרד החינוך.

חמד עמאר: אתן לך את הסקר – נעשה סקר.

חמד עמאר: חברי רימון סאבא דיבר על העברה של 47 מיליון שקל.

חמד עמאר: זה בכלל לא מהתוכנית הזאת אלא מתוכנית שהיתה ב-2006.

חמד עמאר: לאן זה עבר?

רימון סאבא: 47 מיליון שקל זה בינוי כיתות בין 2007 ל-2011, לא כולל 2006.

רימון סאבא: ובנושא השיפוצים, אנחנו תקצבנו מעבר ל-47 מיליון שקל, 31 מיליון שקל שיפוצים.

חמד עמאר: אני יכול לקבל רשימה של בתי הספר שקיבלו את ה-31 מיליון שקל?

רימון סאבא: כן.

קריאה: הוא כולל את הפיס בזה.

קריאה: זה פשוט לא נכון לומר.

נסראללה חיר: חבריי ממשרד החינוך לא הזכירו את נושא המתנ"סים בכלל.

נסראללה חיר: היה כסף במשרד ראש הממשלה לפני הרבה שנים, דובר להעביר 4 מיליון שקל למשרד החינוך, ומשרד החינוך יתקצב עוד 4 מיליון שקל.

נסראללה חיר: מה נעשה במגזר הדרוזי – מי שפשט רגל שם, זה סגור, ומי שרצה להמשיך לחיות, המיתו אותו בצורה מכוונת, ואין לנו יותר מתנ"סים.

נסראללה חיר: לאן הלך הכסף הזה אף אחד לא יודע, ומדובר פה על 8 מיליון שקל.

נסראללה חיר: בחורפיש, בבית ג'אן נסגר.

מגלי והבה: ראש מועצת עוספייה אומר לך – אומר:

מגלי והבה: אין אף מתנ"ס דרוזי פעיל בכל המגזר.

חמד עמאר: אני מכיר כמה מתנ"סים דרוזים פועלים, אז בואו ניתן נתונים מדויקים.

חמד עמאר: אני יודע שבג'וליס יש מתנ"ס, בסג'ור יש מתנ"ס.

סלמאן הנו: בג'וליס יש מתנ"ס גירעוני.

סלמאן הנו: אם לא נציל אותו, לא תמצא אף מתנ"ס בכל הישובים הדרוזים.

סלמאן הנו: בקריית שמונה, שאמרו שסוגרים את המתנ"ס, כל העולם קם על הרגליים האחוריות, ובמגזר הדרוזי סוגרים את כל המתנ"סים.

סלמאן הנו: אנחנו רוצים תשובות.

נסראללה חיר: לגבי תוכניות משרד החינוך, בפועל אתה לא רואה שום דבר.

נסראללה חיר: אנחנו שומעים את הנתונים שהקראת אותם, ומשרד ראש הממשלה ענה.

נסראללה חיר: המשרדים היחידים שנתנו עד עכשיו כסף זה משרד הרווחה ומשרד התחבורה.

נסראללה חיר: חוץ מזה אף אחד לא נתן שקל אחד, ואני אומר את זה במלוא האחריות.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: חבר הכנסת מגלי והבה, בבקשה.

מגלי והבה: חברים, הישיבה של מעקב של ביצוע תקציב בין רשויות למשרדי ממשלה, אפשר שמנכ"ל משרד ראש הממשלה, שיעשה את הדיון הזה מולכם ותבואו אלינו לדווח לנו, אבל אנחנו כבר בישיבה - אמרתי גם לחברי חבר הכנסת חמד, שהישיבה היתה צריכה להיות בוועדת הכספים, כי שם אם משרד ממשלתי אומר על סעיף מסוים ועל כסף מסוים, אנחנו יכולים לבדוק אותו ויכולים לנקוט סנקציות.

מגלי והבה: אני רוצה לומר לחבריי ראשי הרשויות בעיקר, שאתם לא על המפה של מדינת ישראל.

מגלי והבה: יש סעיפים שהם צריכים להיות בבסיס התקציב, שצריכים לעבוד בלי ההתערבות שלכם, כלומר כל משרד צריך את המוטל עליו, שיעשה את מה שהוקצב לו בתקציב כמו כל רשות בישראל, אבל אמרו – נלך על תוכניות תלת-שנתית וחמש-שנתית.

מגלי והבה: אתמול הופתעתי בישיבה, שהביאו לנו שני סעיפים מ-2006 לאשר אותם.

מגלי והבה: על סעיף אחד, מכיוון שידענו, שאם לא נשמור אותו, הסכמנו להעביר אותו, אבל את הסעיף השני עצרנו, למשרד ראש הממשלה, בגלל ההתנהלות של חוסר ההתייחסות הרצינית לרשויות המקומיות ולכל מי שצריך לקבל כסף ממשרדי הממשלה.

מגלי והבה: אנחנו הצבענו בוועדת הכספים, שיועברו תקציבים כאלה ואחרים להתנחלויות - פי שלושה מתקציב המגזר הדרוזי, והעברנו תקציבים לראש הממשלה על טיסות שלו כמו הכסף שיכול לפתור לכם את בעיית החינוך.

מגלי והבה: ראשי הרשויות, אנחנו יכולים לסייע לכם בישיבה, לדעת מה נעשה ומה לא נעשה, אבל אם לא תידפקו על הדלת מול משרד ראש הממשלה, מול מנכ"ל משרד ראש הממשלה ותבקשו – לא יכול להיות שאושרה תוכנית בנובמבר בשנה שעברה- - -

חמד עמאר: החלטת הממשלה היא ב-13.2.11.

חמד עמאר: טוב.

חמד עמאר: אנחנו היום בסוף שנת התקציב, וכמעט לא הועברו כספים מהתוכנית הזאת, כלומר יאחסנו לכם אותה לשנים הבאות, כלומר בעוד כמה שנים תיהנו ממה שנהנים היום מתקציב 2006.

חמד עמאר: זה לא צריך לעבוד.

חמד עמאר: חבל – הזמן שלכם לנסוע מהצפון לפה זו נסיעה ארוכה.

חמד עמאר: שיהיה פה נציג אוצר, שיישבו פה אנשים שיתייחסו בצורה רצינית.

חמד עמאר: צריך לנהל תקציב מדינה כפי שאנחנו רואים ומתנהלים במשרדי הממשלה האחרים מול הרשויות האחרות.

חמד עמאר: היום הממשלה, כשיש לה 700 מיליון שקל להעביר ממשרד השיכון חזרה לאוצר, זה פשע על חטא, כי אני יודע כמה תוכניות מתאר וכמה חלוקת מגרשים לחיילים המשוחררים וכמה בעיות אתם סובלים מהן, ואתם לא שם, אז העיקר יש תוכנית, 681 מיליון ש"ח, אבל תכל'ס אין כלום.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: חבר הכנסת סעיד נפאע, בבקשה.

סעיד נפאע: חשוב לקיים את הדיון הזה, עם כל הבעייתיות של הנושא, אבל אנחנו צריכים לשים את ידנו על החולי בנושא הזה, ואז לדעת איך להתקדם.

סעיד נפאע: אני מחזיק פה חומר של הממ"מ של הכנסת.

סעיד נפאע: מי שהזמין את המחקר הזה הוא חבר הכנסת חמד עמאר, וזה לקראת הדיון בתקציב המדינה לשנים 2012-2011, והמצב הוא כזה: תקציבים הצבועים למגזר הדרוזי ב-2012-2008 - משרד הפנים – מינוס 18 אחוז, סך הכול משרד החינוך מינוס 43 אחוז, משרד הבינוי והשיכון מינוס 39 אחוז, סך כל התקנות הצבועות בתקציב 2012-2011 יחסית ל-2009-2009 למגזר הדרוזי זה נסיגה של 38.9 אחוז.

סעיד נפאע: זו הבעיה.

חמד עמאר: למען הסדר הטוב, תן לנו תאריך המחקר.

חמד עמאר: תכף.

חמד עמאר: זו נקודת המוצא.

חמד עמאר: כשקמה צעקה כל כך גבוהה בכנסת לקראת אישור תקציב, באה התוכנית הזאת, שאני קראתי לה בולשיט, ולא סתם, כדי לנסות לכסות על הדברים האלה.

חמד עמאר: במקום שהתקציבים של הדרוזים יהיו חלק מחוק התקציב, הם נהפכים להיות חלק מהחלטה.

חמד עמאר: אתם יודעים מה ההבדל בין חוק להחלטה – איך מבצעים חוק, ואיך אתה יכול לפנות יותר מאוחר לערכאות ולהכריח אותם לבצע את החוק – הופכים את זה להחלטה.

חמד עמאר: זו נקודת המוצא וזו הנקודה החשובה.

חמד עמאר: עכשיו שמענו – אני לא מזמן קיבלתי מכתב, כולכם קיבלתם, חברי הכנסת, מיושב-ראש הפורום – אם כך מבצעים את התוכנית, וזה מה שהתרענו מלכתחילה – כשמדובר בהחלטה, זה כדי למסמס את כל העניין הזה, ולא חלק מהחוק.

חמד עמאר: אם מבצעים את ההחלטות כך – זה המכתב של יושב-ראש הפורום, שבמשרד הפנים בבעיה הכי קשה שיש לנו עניין הבנייה בכל המגזר מסכמים שלפני הפסח, ששבוע אחרי הפסח מקימים צוות כדי לקדם את העניין, ועד היום זה לא מתקיים, אתה מגיש שאילתא לשר הפנים, ואתה מקים את העולם, שאיך אפשר שההתייחסות תהיה כזו?

חמד עמאר: אני מצטער שאני מדבר בנימה הזאת.

חמד עמאר: כשהתקיים הפורום, אמרתי למנכ"ל ראש הממשלה: אתה סתם משקר על הדרוזים.

חמד עמאר: אני אנצל את ההזדמנות הזו שראשי הרשויות כולם יושבים פה.

חמד עמאר: אם אנחנו הולכים להתקדם בכל הנושא הזה, ולא כל שלושה חודשים לצעוק: לא העבירו, ולשמוע כל מיני מספרים, וסליחה – אני הולך להשתמש במילה בוטה – שטויות, צריכים לבוא ליום דיון עמוק, ולבדוק את כל הנתונים האלה, ולראות איך אנחנו מתקדמים כדי שזה באמת יתבצע ולא ימשיך להיות סתם.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, השר לשעבר.

אבישי ברוורמן: סבח אל חיר.

אבישי ברוורמן: אני שמח להיות פה, כי אני רואה הרבה חברים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שאחת הבעיות – יש לי כבוד ליושב-ראש ולכל אלה שיושבים פה - הבעיה היא איך להפעיל במסגרת המשטר הכושל של מדינת ישראל, כי המשטר במדינת ישראל, ואני הייתי שר שנתיים, הפלונטר הבירוקרטי הוא מהגרועים בעולם – אני אומר את זה בתור אדם שישב בצד שלכם, שניהל.

אבישי ברוורמן: הדרך היחידה כרגע, עד שנבנה פה משטר טוב יותר, עם שינוי שיטת המשטר, זה להפעיל כוח דרך ועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח על הדיון הזה, ותכף אעבור לוועדת הכספים – אני ממלא מקום שם - אבל האשם הכין את העבודה, יש הדברים הקיימים, והשאלה מול האוצר היא מאוד פשוטה: הכספים עוברים או לא?

אבישי ברוורמן: כשהייתי שר ישבתי אתכם, ועשינו חלק מהדברים, לא נתנו לנו מספיק, אבל מה שנתנו התקדמנו – 70 אחוז מהחלטות ממשלה – יום אחרי שמחליטים אותן שום דבר לא קורה אחרי היום הזה.

אבישי ברוורמן: מה-30 אחוז שמחליטים לביצוע אמיתי בשטח, מגיע סכום קטן, לכן אנחנו בעידן שהתקשורת, העיקר זה יש פגישות.

אבישי ברוורמן: הדרך היחידה שלכם, ואתם כוח אדיר, שאתם עובדים יחד, ולא הפרד ומשול – תתחברו יחד, והכוח הוא בוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: לצערי, היתה פה טעות קולוסלית, שאני בממשלה דיברתי עם ראש הממשלה, אבל מישהו רצה פה תקציב דו-שנתי, וממילא זה קשקוש, כי אתם רואים כבר עכשיו עם המשבר בעולם - משנים אותו, אבל אז כל שנה היתה לך נקודה אחת לפחות שמול התקציב יכולת לסגור.

אבישי ברוורמן: פקידי הממשלה יכולים לעשות מה שהם יכולים לעשות.

אבישי ברוורמן: הם צריכים להגן על המשרד שלהם.

אבישי ברוורמן: לגבי יכולת הביצוע, תתחברו, תיצרו את הלחץ כדי שהסכומים שהובטחו, יעברו, והלחץ הוא דרך ועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: מה שאוכל לעזור לכם – אני לרשותכם.

אבישי ברוורמן: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: חבר הכנסת בילסקי.

זאב בילסקי: אני חושב שעיקר הבעיה פה זה משרד החינוך.

זאב בילסקי: כשאנחנו מדברים על החינוך, אנחנו מדברים על העתיד שלנו.

זאב בילסקי: משרד התחבורה נותן את שלו.

זאב בילסקי: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שכדאי שנעשה פגישה מרוכזת עם שר החינוך, מספר אנשים, ופשוט לשבת אחד-אחד.

זאב בילסקי: אני זוכר אילו סכומים רעננה קיבלה לשיפוץ בתי ספר.

זאב בילסקי: כשאני שומע שפה מקבלים 70 אלף שקל, לישוב לשפץ בתי ספר, בתא הראשון של השירותי גמרת את הכסף.

סעיד נפאע: אולי תאמר באמת כמה קיבלה רעננה?

זאב בילסקי: הרבה מאוד כסף.

זאב בילסקי: אגב, אחד הדברים זה ראשי הרשויות.

זאב בילסקי: יש ראש רשות ויש ראש רשויות.

זאב בילסקי: אנחנו במקום שאתה צריך לדעת איך להתחבר ולא לצאת משם – לבוא בבוקר, לשבת במשרד, לומר לו: אני לא זז מפה עד שאני לא מקבל עכשיו את הכסף, וההוא של השיפוצים.

זאב בילסקי: משרד החינוך הוא משרד מאוד רציני, עם תקציבים גדולים מאוד, עם אפשרויות לעזור, ויש שר חינוך שיודע את העבודה שלו.

זאב בילסקי: אני חושב שכדאי שנקיים ישיבה אצל שר החינוך עם הנתונים, עם כל מה שקורה, ולהתחיל.

זאב בילסקי: זה המסד.

זאב בילסקי: על זה אנחנו נגדל את הכול.

זאב בילסקי: מזה יבואו הסטודנטים, יבואו המנהיגים, יבואו קציני הצבא.

זאב בילסקי: כל זה מתחיל מגיל 3, ולראות, מה קיבלו רשויות אחרות, להשוות, ולהביא את הצדק החברתי לאותו מגזר שכל כך חשוב לנו שיקבל את מה שמגיע לו ואפילו קצת יותר, ואני מוכן גם על חשבון רעננה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: משרד הרווחה, בבקשה.

מונל אברהם: פנינו לכל הרשויות הדרוזיות המופיעות בהחלטה.

מונל אברהם: קיבלנו פניות מהם, דנו ואישרנו תקציב של 14 מיליון שקל, למרות שפורמלית רק 4 מיליון שקל היו לנו השנה.

מונל אברהם: העברנו הרשאות לכל הישובים הדרוזיים.

מונל אברהם: רק אתמול אחר הצהריים אושר התקציב שלנו בוועדת הכספים, והמשרד מתקציבו הפעיל את התוכנית הזו ומפעיל אותה גם הלאה.

מונל אברהם: מצד שני, יש לנו בעיה, שחלק גדול מההקצבות שאושרו ב-2006 הן לא מבוצעות.

מונל אברהם: יש ראשי רשויות, חלקם נמצאים פה, שמחזיקים כספים מ-2006, והכסף הזה עומד לרשותכם עדיין.

סעיד נפאע: בגלל המאצ'ינג.

מונל אברהם: אין מאצ'ינג.

מונל אברהם: יותר מזה – אם יש ישובים שלא יכולים לבצע את הפרויקטים, שאנחנו מבצעים בעצמנו.

מונל אברהם: יש דוגמאות לכך, יש לנו אגף פיתוח גדול.

חמד עמאר: כמה אחוזים מהישובים לא מבצעים את התוכניות ואת הכסף שיש לכם?

חמד עמאר: די הרבה.

זאב בילסקי: מספיק שהוא אומר "די הרבה" כדי שנבין שיש לנו בעיה בתוכנו.

זאב בילסקי: אנחנו צריכים לקבל את הרשימה הזאת, ואנחנו נעשה את העבודה של אותם ראשי ערים.

חמד עמאר: אני מבקש שתעביר לי את הרשימה.

חמד עמאר: בסדר.

חמד עמאר: יש כספים שאני מחזיק אותם, והם לא הולכים לאיבוד – הארכתי את ההרשאות האלה, הן עומדות לרשות הרשויות האלה.

חמד עמאר: אנחנו מבקשים לבצע את זה, ומי שלא יכול – אנחנו נבצע בעצמנו.

סעיד נפאע: אתה מזהה למה זה קורה?

סעיד נפאע: כן.

סעיד נפאע: יש ישובים דרוזיים שהם בקשיים כספיים, וכשמפרסמים מכרז, הקבלנים שמגישים את ההצעות, יודעים שיכולים לקבל את הכסף או לא יכולים.

סעיד נפאע: הסכומים של המכרזים הם אדירים – לפעמים כפול ממחירי השוק המקובלים, והם לא יכולים לבצע את הפרויקט.

סעיד נפאע: אנו כמשרד גדול יותר, ויש לנו שם שאנחנו משלמים, אם אנחנו מתחייבים, המכרזים שאנחנו מפרסמים הם יחסית נמוכים, ויכולים לבצע את זה.

חמד עמאר: אז למה כמשרד אתם רואים שיש בעיה של ביצוע, למה אתם לא לוקחים את הדברים לידיים?

חמד עמאר: כי הוא אמר שיש אפשרות שהם יבצעו.

חמד עמאר: מצד שני, יש רשויות שמבצעות מעל ומעבר, ולכן איגמנו כספים ממקורות אחרים; מעבר להחלטת הממשלה ולסכום שהמשרד מחויב אנחנו מתקצבים את הרשויות האלה ממקורות אחרים שהמשרד אחראי עליהם, מקרנות של ביטוח לאומי - קרן שלם ועוד קרנות, כך שלפעמים הפרויקטים גדלים פי שניים ופי שלושה יותר מההקצבה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

ג' בר חמוד: אני ראש מועצת סג'ור, ונכון להיום סג'ור לא קיבלה שקל אחד מההחלטה הזאת.

ג' בר חמוד: יש לי פה פירוט.

ג' בר חמוד: כל מה שצוין פה שלקחנו, זה נכון, אבל זה לא קשור להחלטה.

ג' בר חמוד: אני מבין שמטרת הדיון היא לדון בהחלטת התקצוב.

ג' בר חמוד: נכון להיום אף שקל לא נתקבל בסג'ור.

ג' בר חמוד: אני כראש רשות לא ממתין.

ג' בר חמוד: למשל, תוכנית מתאר, סיימתי כבר הכול, כולל הפקדה במחוזית, כולל הבאת כל ההיתרים וכל האישורים.

ג' בר חמוד: שילמתי על זה כמיליון שקל, לא קיבלתי שקל.

ג' בר חמוד: אני מקווה שהיום זה ייפתר.

ג' בר חמוד: בתחום החינוך יש התקדמות באחוזי הבגרות.

ג' בר חמוד: הרשות ממודרת, מנותקת, פעילות בלתי פורמלית, מה שדיברתם על מתנ"סים – נכון, אני מפעיל את המתנ"ס, אבל מפעיל אותו בכוחות שלי מתרומות התושבים, אבל שקל אחד לא מקבל ממשרד החינוך.

קריאה: גם לא דרך מרמנט?

ג'בר חמוד: קיבלתי שנה שעברה דרך מרמנט.

ג'בר חמוד: אדוני הממונה על המגזר הדרוזי, אתה יודע שמדינת ישראל בצורה מובנית בתקציב המדינה מראש מתקצבת ילד דרוזי 20 אחוז פחות מילד יהודי?

ג'בר חמוד: אני הייתי מתפטר מהתפקיד.

ג'בר חמוד: לא קשור להחלטה הזאת, אגב.

חמד עמאר: אני מבקש לא לפנות אישית.

חמד עמאר: אנחנו מדברים עם משרדים.

ג'בר חמוד: אני מציין עובדה.

ג'בר חמוד: סוגייה נוספת שקשורה למשרד החינוך – רימון, נפגשנו כעשרים פעם בחודשיים האחרונים, פעם אחרונה לפני שבוע.

ג'בר חמוד: יש לי בית ספר שבנוי משנת 69', מיועד להריסה, מסוכן לכל הדעות.

ג'בר חמוד: מדינת ישראל הקימה צוות בין-משרדי של טיפול ברעידות אדמה.

ג'בר חמוד: אנחנו נמצאים במוקד הסיכון בכל התחומים – גם בשבר הסורי אפריקאי וגם מבחינת המבנה עצמו.

ג'בר חמוד: כרמיאל קיבלה תקציב לחיזוק, וסג'ור לא.

ג'בר חמוד: מה הסיבה – אני מדבר עם ד"ר אבי שפירא, והוא גם לא מבין איך זה.

ג'בר חמוד: אני כראש רשות, מה שעשיתי בשלוש שנים, הרוב היה מתקציב המועצה.

ג'בר חמוד: עם התקציבים הדלים שלנו טיפלנו ופיתחנו.

ג'בר חמוד: אנחנו מציגים בעיות של בניית בית ספר יסודי, שהוא בעייתי והוא מסוכן.

ג'בר חמוד: אני כמעט שנה ומשהו מטפל בזה, ולא קיבלנו שום מענה לעניין.

ג'בר חמוד: חינוך בלתי פורמלי – לא קיים שום דבר.

ג'בר חמוד: כל מה שאנחנו עושים זה מתקציבי הרשות, שוב.

ג'בר חמוד: לגבי משרד הרווחה, אני רוצה לציין את אברהם מונל – אני מודה לו, הוא תומך, והוא לא מחכה לנו – מתקשר פעם בחודש, אומר: תזיזו, תעשו.

ג'בר חמוד: במשרד הפנים אני כראש רשות נמצא בדין ודברים, אנחנו הגענו להסכמה כללית, ואני מקווה שאת מה שמגיע לי כראש רשות לקבל – אגב, היו מענקים לתוכנית הבראה למגזר הדרוזי בסוף 2009.

ג'בר חמוד: כולם קיבלו חוץ מסג'ור.

סעיד נפאע: מבקר המדינה אומר על זה רק אתמול, שנתנו את זה לתל-אביב.

ג'בר חמוד: דיברו על מלגות פה.

ג'בר חמוד: אף אחד לא פנה אליי, לא שאל אותי אילו מלגות, ואני כראש רשות, ומחלקת החינוך אצלי יודעת בדיוק מה צריך.

ג'בר חמוד: אני אומר להאשם, שאני בקשר ישיר אתו, ואני בטוח שיהיה תוצר לדבר הזה – מן הראוי, כשיש החלטה כוללת, אני לפחות עשיתי סקר צרכים אצלי.

ג'בר חמוד: אני יודע מה כואב לי ומה אני צריך מחר בבוקר.

ג'בר חמוד: אני מצפה שמשרד ראש הממשלה, האשם, יעשה סיור בין כל ראשי הרשויות, וייקח את הנתונים ואת הצרכים של כל רשות, ולא לתת עובדה: החלטנו לתת מלגות.

ג'בר חמוד: צריך לשאול מה צריך באמת.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: משרד התמ"ת.

אבי פלדמן: שלום רב, אני מנהל המטה לפיתוח אזורי במשרד התמ"ת ומרכז את התוכנית מטעם המשרד.

אבי פלדמן: מבחינת פעילות המשרד שלנו, יש שלושה ראשי פעילות; הראשון הוא עסקים קטנים.

אבי פלדמן: החלק היחסי כבר הועבר, תוגברה הפעילות.

אבי פלדמן: יש פה אמירה של ראשי הרשויות: קיבלנו ולא קיבלנו.

אבי פלדמן: חלק מהתקציבים מבוצעים ישירות ולא עוברים דרך הרשות המקומית, ולכן הם לא רואים את התקצוב עצמו.

אבי פלדמן: הפעילות שכבר בוצעה השנה זה תגבור של פעילויות בנושא של הקמת קבוצות של יוזמים עסק, כלומר לקחת את אותם יזמים שנמצאים בשלב הראשוני, לעשות להם את קורסי ההכשרה להקמת עסקים, וללוות אותם, וזה בנוסף להפניה למקורות מימון – חלקם ממשלתיים, חלקם חיצוניים.

ג'בר חמוד: איפה ומי החליט מה עושים?

ג'בר חמוד: אתה החלטת כבר מה לעשות לי?

ג'בר חמוד: אתה יודע מה כואב לי?

אבי פלדמן: אני לא עושה לך אלא לתושבים.

חמד עמאר: התוכנית שאתה מדבר עליה, איפה מתבצעת?

אבי פלדמן: באמצעות המט"ים.

אבי פלדמן: יש פריסה שלהם בכל אזור הצפון.

קריאה: אני לא יודע על מה אתה מדבר.

האשם חוסיין: אתה יודע שאתה נמצא בתוכנית אחרת.

אבי פלדמן: הכסף מועבר דרך המט"י.

אבי פלדמן: למשל, יש מט"י אחד בירכא שמטפל באזור של ירכא והכפרים לידו.

אבי פלדמן: חלק מהכסף מופעל דרך מט"י שנמצא לב הגליל בכרמיאל, וחלק מופעל – אני לא זוכר לגבי דליה ועוספייה, מי המט"י שמטפל שם- - -

חמד עמאר: בכמה עסקים תמכתם השנה, 2010, מתוכנית התקציב?

אבי פלדמן: אין לי כרגע הנתונים.

אבי פלדמן: 30 קבוצות נפתחו לנושא של עבודה עם יזמים.

אבי פלדמן: אין לי לומר לך כמה יזמים בכלל טופלו בכל המגזר – זה נתון שאנחנו יכולים להעביר לוועדה לדיווח – תוכלו לצרף אותו לסיכום הפגישה.

חמד עמאר: מרכזי הכשרה, דרך מי הם עוברים?

אבי פלדמן: אגיע לכל הנקודות.

אבי פלדמן: אנחנו פותחים בתחילת השנה מרכז עסקים.

אבי פלדמן: עד היום הקמנו שלושה מרכזי עסקים כאלה בלבד בכל הארץ.

אבי פלדמן: השלישי ייפתח בירכא.

אבי פלדמן: מרכז עסקים הוא מעין חממה עסקית שבה יזמים יכולים לשבת במרכז בשכר דיור מסובסד, ולקבל ליווי לכל אורך תקופת ההקמה והפעילות הראשונית.

אבי פלדמן: אחרי זב, כשהם יוצאים מחוץ למרכז, הם יוצאים עם רמת שרידות הרבה יותר גבוהה, כי הם קיבלו את כל התמיכה במהלך תקופת התוכנית, שזה בין שנה לשנתיים, של שהייה במרכז.

אבי פלדמן: אלה פעילויות שכבר התחילו השנה.

אבי פלדמן: פעילות אחרת היא בנושא של מרכזי תעסוקה, שהם מחולקים לפי שלושה מקבצים של ישובים.

אבי פלדמן: את התקציב הזה כאמור קיבלנו רק בסוף נובמבר, זה עבר ועדת מכרזים של המשרד, זה מחכה בחשב הכללי לאישור סופי.

אבי פלדמן: רק עכשיו קיבלתי - שהם מבקשים לקבל מידע נוסף - אני מעריך שזה יתבצע עד סוף השנה הזאת, ההסכמים עם הג'וינט ייחתמו, כך שנוכל בתחילת 2011 להיכנס למרכז ההפעלה הראשון שיישב בגוש הכפרים של ירכא-ג'וליס – זה יהיה המרכז הראשון.

אבי פלדמן: במהלך 2012 אנחנו נכשיר את הצוותים של המרכז הזה ושל שני המרכזים האחרים.

ג'בר חמוד: אולי אתה עושה עבודה בירדן, אבל כל מה שאמרת פה, מבחינתנו, זה עב"מ.

אבי פלדמן: לגבי אזורי תעשייה, התקציב הזה עדיין לא הגיע.

אבי פלדמן: זה, ככל הנראה, יגיע בתחילת2012, כי לא נצליח לחייב אותו בסוף 2011.

האשם חוסיין: אם היינו מעבירים את זה עכשיו, עד שהם היו יוצאים למכרזים – היתה נגמרת השנה, והכסף הזה היה חוזר לאוצר ונמחק.

האשם חוסיין: שמרנו אותו לשנה הבאה.

מגלי והבה: ברגע שוועדת הכספים מאשרת תקציב לביצוע, זה לא חוזר לאוצר - להפך.

חמד עמאר: שילוב בית ג'אן, חורפיש, ינוח ג'את וכפר כמא במינהלה של אזורי לתעשייה קיימים – איפה אנחנו עומדים?

אבי פלדמן: זה אותו תקציב יחד עם התקציבים של אזורי פיתוח.

אבי פלדמן: התקציבים האלה יועברו אלינו בתחילת 2012, כי לא נספיק להתחייב עליהם בסוף 2011.

חמד עמאר: אני מבין שמשרד התמ"ת, כל התקציב שהיה אמור להיות ב-2011, יתחיל הביצוע שלו ב-2012.

אבי פלדמן: בעסקים קטנים הביצוע התחיל ב-2011.

חמד עמאר: זה מיליון וחצי שקל; אני מדבר על התקציבים הגדולים.

אבי פלדמן: נכון, את החלק של מרכזי התעסוקה כבר קיבלנו את התקציב, ואנחנו מפעילים אותו, מתחייבים עליו כבר עכשיו יחד עם הג'וינט – זה יקרה עד סוף השנה הזאת, ותחילת הפעילות תהיה בתחילת 2012.

אבי פלדמן: לגבי הנושא של אזורי תעשייה, זה ייקח קצת יותר זמן, אבל גם בתחילת 2012 זה יופעל – נקבל את התקציב ונוכל לבצע את ההתקשרויות כדי להפעיל את התקציב.

נסראללה חיר: היו לשכות תעסוקה אצלנו בכפרים.

נסראללה חיר: סגרו אותן והעבירו אותן למעלות ולכרמיאל.

נסראללה חיר: יש לנו בעיה, שהנשים שלנו לא יכולות להגיע לשם, וזו בעיה חמורה מאוד.

נסראללה חיר: הגשתי בקשה לפני שנה וחצי למשרד התמ"ת, שיאשרו לנו פתיחת המקומות האלה, ובינתיים שום דבר לא זז.

נסראללה חיר: אם ניקח את הבנות שלנו, שהן רשומות בלשכת התעסוקה, זה מראה כאילו האחוז אצלנו הוא 15 אחוז, אבל בגלל המרחק הזה אני חושב שאצלנו הנשים מעל 60 אחוז.

חמד עמאר: בנושא הזה קיימתי ישיבה עם שר התמ"ת לשעבר, פואד בן-אליעזר, והוא הבטיח לחזור ולפתוח בפקיעין מרכז תעסוקה, ואמר לי שיצא צוות.

חמד עמאר: שאלתי אותו שוב, ואמר שיצא צוות עם ראש הרשות, לפתוח את זה.

חמד עמאר: זה היה לפני שנה וחצי.

חמד עמאר: אף אחד לא בא, ולא יבואו.

חמד עמאר: האם יש התקדמות בנושא?

אבי פלדמן: אני לא יודע לגבי הבטחה של השר לשעבר פואד.

אבי פלדמן: התוכנית של מרכזי התעסוקה, שתיארתי אותה, היא יוצאת לדרך כבר בתחילת 2012 בשלושה מוקדים אזוריים – הראשון הוא ג'וליס, ירכא, אבו-סנאן, המוקד השני הוא בית ג'אן, סג'ור, עין אל-אסד ורמי והשלישי הוא קיסרה, חורפיש, ינוח-ג'ת ופקיעין – אלה שלושה מרכזים שיישבו בתוך הכפרים, מרכזי תעסוקה, והם אמורים- - -

חמד עמאר: זה ב-2012?

אבי פלדמן: כן.

נסראללה חיר: מדברים על תעסוקה.

נסראללה חיר: מדינת ישראל השקיעה בפקיעין יותר מ-10 מיליון שקל על בניית בית ספר להכשרה - - - וזה תקוע מ-1996 עד היום בגלל הבירוקרטיה במשרד התמ"ת.

אבי פלדמן: זה לא בגלל הבירוקרטיה.

אבי פלדמן: בזמנו משרד הרווחה, אברהם מונל, העביר כל הכסף – העביר את זה לתמ"ת כדי להשלים את הבנייה הזאת.

אבי פלדמן: הבניין עומד, רק הפיתוח שלו.

אבי פלדמן: העביר כסף בלי סוף.

אבי פלדמן: שום דבר לא ראינו.

אבי פלדמן: משרד ראש הממשלה העביר 6.3 מיליון שקל למשרד התמ"ת, ושום דבר לא ראינו.

אבי פלדמן: רק מדברים.

אבי פלדמן: כשיוצאים מפה, המזוודות מלאות כסף.

אבי פלדמן: שקל אחד לא ראינו.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

האשם חוסיין: אני חייב להגיב.

האשם חוסיין: אנחנו נכנסנו לסיפור הזה לפני חודשיים, 6 מיליון שקל לשנה הזאת ועוד 2 מיליון לשנה הבאה כדי להשלים את בית הספר הזה.

האשם חוסיין: זה לא מהכסף של התוכנית אלא כסף חדש מהאוצר, וזה עניין של חודשיים, ועד שייחתם חוזה ועד שתתקבל החלטה במשרד התמ"ת ייקח זמן.

האשם חוסיין: זה תקוע 15 שנה.

כרמל נאסר א-דין: בשביל השקיפות – אני לא קיים בכל התוכנית הזאת; אני קיים בתוכנית אחרת, 1519, ובנושא החינוך אני כן בתוכנית הזאת.

כרמל נאסר א-דין: לדעתי, יש המון כסף במשרדי הממשלה, במיוחד במשרד החינוך, וצריך לעשות את ההתאמות הנכונות כדי לקבל את הכספים.

כרמל נאסר א-דין: יש אופציות לקבל את הכספים ויש אופציות שלא, ואנחנו יודעים על הפקידות שלנו, למשל, בנושא הבנייה יש בעיה אצלנו בדליה, שיש לי אישורים לגנים אבל אין לי שטחים – אתה צריך לגרוע את השטחים מהמינהל.

כרמל נאסר א-דין: זה מה שקרה לי עם מונל – יש לי שם כ-4 מיליון שקלים שאני צריך לבנות בהם לשכת רווחה.

כרמל נאסר א-דין: עד שהצלחתי לגרוע את השטח מהמינהל, לקבל אותו אליי ולבנות תוכניות לזה זה לוקח שנתיים, עד שעכשיו אני מצליח לבנות תוכנית מבנה רווחה, כלומר זה תהליכים לא פשוטים, אבל אם אנחנו מדברים על החינוך, ולדעתי, זו הבעיה הכי גדולה, ויושב פה רמיז, שגם צריך להיות מעורב בקטע הזה - למשל, קחו תוכנית עתידים – שם לחצנו את האנשים שלנו להיכנס שם, ובוא נודה על האמת – גם עם פסיכומטרי שהוא לא בכיוון, ואנחנו רואים אחוזי נשירה מטורפים; 60 אחוזי נשירה בשנה הראשונה, כי יש לנו בעיה, בפסיכומטרי, זה דפוק אצלנו, אחוז נמוך, בבגרות זה דפוק אצלנו, והבעיה היא פדגוגית יותר מאשר מבנית, ושם צריך לשים כספים גבוהים יותר.

כרמל נאסר א-דין: אם מדברים על בנייה, ויש סקר, שעשה אותו רמזי חלבי בשלטון המקומי, מדבר על זה שאצל הדרוזים מעל 31 תלמידים בכיתה ואצל היהודים 26 תלמידים בכיתה, כלומר יש פער.

כרמל נאסר א-דין: אם מדברים על סטודנטים, היום בעדה הדרוזית כמעט 1.2 או 1.3 אחוזים סטודנטים, באוכלוסייה הישראלית 4.5 אחוז סטודנטים.

כרמל נאסר א-דין: אנשים שמחזיקים תאור ראשון ומעלה – כ-30 אחוז מהאוכלוסייה הישראלית, האוכלוסייה הערבית – 15 אחוז, אצלנו 6 אחוז, ופה זו ההזדמנות שבנושא הפדגוגיה במיוחד, שם יש לנו חוסר בהמון שעות.

כרמל נאסר א-דין: כל בתי הספר של העדה הדרוזית, חסרות להם המון שעות פדגוגיה, תוכנית החומש לא מספיקה, ובנוסף, בחינוך הלא פורמלי, ואני מסכים – גם אצלי המתנ"ס עובד בצורה מופלאה, אבל לקחתי אותו למועצה שלי, אני עושה את זה מהמועצה שלי.

כרמל נאסר א-דין: המתנ"סים בישובים הדרוזים במצב לא טוב.

כרמל נאסר א-דין: יש לנו עוד בעיה, ועדיין האשם לא חזר אליי, עם שיקום שכונות – תוכנית שפעלה כמה שנים.

כרמל נאסר א-דין: אני לא יודע איפה זה עומד – אנחנו כן מחזירים את זה?

האשם חוסיין: מה שהבאנו ב-2006 למגזר הדרוזי, אנחנו ממשיכים לתקצב את זה ב-100 אחוז.

כרמל נאסר א-דין: חזר לעבוד עם החברה למתנ"סים?

כרמל נאסר א-דין: כן.

כרמל נאסר א-דין: הוארך או לא הוארך?

כרמל נאסר א-דין: ב-2007-2006, כשהתחלנו את הפרויקט הזה במגזר הדרוזי, הכספים עברו דרך מועצות.

כרמל נאסר א-דין: המועצות היו במצב קשה.

כרמל נאסר א-דין: החברה המנהלת נבחרה אז, היתה החברה למתנ"סים, היה לה חוזה עד סוף שנת 2011, כשמסיימים את התוכנית הקודמת.

כרמל נאסר א-דין: הם סיימנו, ועכשיו ממשיכים עוד חצי שנה, ואחר כך מעבירים את זה דרך הרשות.

חמד עמאר: תוך חצי שנה זה עובר לרשות?

חמד עמאר: לרשויות, כי כיום הרשויות במצב שכן יכולות לקבל.

כרמל נאסר א-דין: אני פונה פה למשרד החינוך, והפקידות עושה עבודה טובה בעניין הזה – יש מרחק בין הנער הדרוזי לנער היהודי, אולי בגלל ההיסטוריה של הנושא הזה, וצריך לכפר עליו במיוחד בנושא שעות הפדגוגיה, שצריך עוד המון שעות שם, בנושא הפסיכומטרי, שצריך לשפוך המון שעות כדי לעשות פיק אפ לנושא הזה, כי אם זה לא יהיה, לא תהיה לנו אח ר כך אקדמיה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: משרד הפנים.

יוסף משלב: אני רוצה להיות ממוקד בהחלטת הממשלה, והנושאים האחרים שעלו – אני מבטיח להעלותם למנכ"ל.

יוסף משלב: מתוקף החלטת הממשלה יש פה שני סעיפים ישירים באחריות משרד הפנים; הנושא הראשון הוא שיפוץ וארגון מבני דת – 8 מיליון שקל, מתוך זה 2.3 בשנה.

יוסף משלב: על-פי דיווח שקיבלתי מהממונה על הנושא הזה, נכון לבוקר, התקציב מנוצל במלואו והוקצה במלואו.

יוסף משלב: לגבי תוכניות מתאר - זה הסעיף השני, שבהתאם להחלטת ממשלה, משרד הפנים מקצה מתקציבו 10 מיליון שקל, 2.5 מיליון שקל בכל שנה.

יוסף משלב: המשרד סימן את דליה ועוספיה, והתוכניות נמצאות בהכנה, ראשי הרשויות כאן יוכלו לדווח לכם.

יוסף משלב: יש עוד שתי תוכניות בהכנה, זה חורפיש ועין אל-אסאד, כלומר המשרד לא מעביר כסף, המשרד מתכנן את זה, ובסוף הרשויות יקבלו את התוצר.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע לפי ישובים.

חמד עמאר: זאת התוכנית – היא אמרה: משרד הפנים יקצה 10 מיליון שקל מתקציבו, 2.5 השנה.

חמד עמאר: המשרד עומד בזה - סימנתי לך את התוכניות.

חמד עמאר: איפה היום מתבצעות תוכניות מתאר בישובים הדרוזים?

חמד עמאר: זו התלונה שאני מקבל מראשי הרשויות.

חמד עמאר: יש תוכנית.

חמד עמאר: משרד הפנים הראה את התוכנית, יש כרגע ארבע תוכניות בהכנה, לדליה, עוספייה, חורפיש ועין אל-אסאד, מתקציב משרד הפנים.

חמד עמאר: מה שג'בר העלה- צודק, יש כמה רשויות ששמו כסף.

מגלי והבה: עין אל-אסאד לא שייכת למועצה אזורית מרום הגליל, ואתם מממנים.

יוסף משלב: היא מופיעה בתוכניות של המשרד.

יוסף משלב: לגבי התכנון המפורט, זה לא באחריות משרד הפנים.

יוסף משלב: בתוכנית המתאר הזו אי-אפשר להוציא היתרי בנייה.

יוסף משלב: הוא כבר השקיע מאמץ, שם כסף.

יוסף משלב: אם לא יהיה מענה עכשיו לג'בר ב-10 מיליון שקל לתוכניות מפורטות, תוכנית המתאר לא תעזור.

יוסף משלב: מה עשינו – אני מבקש להרחיב לאור בקשתך בעניין הזה.

יוסף משלב: על-פי התוכנית, באחריות משרד ראש הממשלה היה להקצות בכל התוכנית של החומש 20 מיליון שקל, מתוך זה 3.5 השנה.

יוסף משלב: אני קיימתי ישיבה עם היימן לפני יומיים.

יוסף משלב: הסטטוס הוא כזה: שלושת הישובים שסומנו בהתאם למגבלות התוכנית זה דליה, עוספייה ומרער.

יוסף משלב: יש פה פער - לפחות עוד שלוש או ארבע רשויות שכבר מוכנות, ובתוכן סג'ור, שכבר התוכניות מוכנות, נדרשים לתכנון מפורט.

יוסף משלב: זו הבעיה.

יוסף משלב: אני אומר לך שהתקציב הזה, ה-20 מיליון, הוא אינו תקין, וגם העיתוי שלו הוא לא תקין.

יוסף משלב: אי-אפשר לפרוס תוכניות מפורטות לשלוש שנים.

יוסף משלב: עכשיו צריך את כולן לקדם, ולהכפיל את המספר הזה פי שלושה, אם אתם רוצים לענות על התכנון המפורט של הרשויות האלה.

יוסף משלב: מצב בפועל: בדליה יש צוות תכנון ללואנסי בעלות 2.1 מיליון שקל, וואד אל-פאש – הצלחנו בישיבה אצלי לקדם אותו לשנה הזאת, זה 4 מיליון שקל, בעוספייה זה 2.4 לעמק הזיתים שלב א', וצריך לשלב ב' עוד 2.4.

יוסף משלב: הצלחנו לגרד 1.9 מיליון – זו בשורה לוואג'י, וזה סך הכול כ-9-8 מיליון שקל מול ה-3.5.

יוסף משלב: אני טוען – לא בסדר, זה הבעיה האקוטית לחיבורי החשמל ולקידום השכונות ולכל הדברים האלה.

יוסף משלב: אני קורא ומבקש בראיית כלל התוכנית, להכפיל את המספר הזה, ולייעד אותו לביצוע כבר בתחילת 2012, ולא לעבוד בדירוג.

יוסף משלב: תסמכו על הרשויות, תנו להם את התקציב, שישכרו צוותי תכנון.

יוסף משלב: אין צורך לעשות שלביות.

יוסף משלב: צריך עכשיו הכול.

יוסף משלב: הם מספיק גדולים כדי לממש את התוכנית.

יוסף משלב: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני יודע שאתה כמנהל מחוז חיפה מקדם מאוד טוב את נושא דליה ועוספייה, גם מראשי הרשויות שמעתי.

חמד עמאר: אני מקווה שגם במחוז צפון ייקחו את הנושאים לידיים.

חמד עמאר: ראש מועצת אבו-סנאן, בבקשה.

עלי הזימה: בוקר טוב, אני מברך על הדיון.

עלי הזימה: אני רוצה להתחיל מתוכנית המתאר.

עלי הזימה: המגזר הדרוזי כולו סובל מתוכניות מתאר.

עלי הזימה: הרי בין כה כולם צולעים, ואין לנו אגורה בתקציב, לתקצב תוכניות מפורטות, תוכניות מתאר.

עלי הזימה: משרד הפנים אומר שיש לו 10 מיליון שקל לחלק לארבעה כספים.

עלי הזימה: איפה עוד שבעה או שמונה כפרים?

עלי הזימה: יחכו עוד עשר שנים עד שיגיע אליהם התקציב כדי שהבחורים הצעירים שלנו יתחילו לבנות.

עלי הזימה: בכל ישוב מהישובים היום בירכא ואחרים 40 אחוז הם בונים ללא רשיון, ללא שום דבר.

עלי הזימה: רובם משרתים פה ושם, מקבלים תיקים פליליים.

עלי הזימה: תלך לבית משפט, ותראה שהדרוזים עומדים בתור, ומקבלים קנסות – 60, 70 ו-80 אלף שקל.

עלי הזימה: אם נחכה עד שמשרד הפנים יתקצב לישובים אחרים, וחבל שהאשם לא נמצא פה, והוא אמר שיש תקציב אצלם גם לעניין הזה, עד שמשרד הפנים מתקצב, כולם הבינו – יש תוכניות מוכנות, עצרו את התוכניות כי הם רוצים כסף, אין כסף, ובלי היום שיש לך סעיף תקציבי, החשב לא יחתום לך שהמהנדס יעשה תכנון, ולכן כל התכנונים אצלנו בישובים הדרוזים, כל חברי הכנסת וכל הדרוזים מדברים על תכנון ועל תקציבים, ואין שום דבר, ואם ימשיכו לדבר ככה, עוד עשר שנים לא יגיעו לישובים אחרים.

עלי הזימה: אני מברך את האשם על העבודה שהוא עושה במשרד ראש הממשלה.

עלי הזימה: אני מבקש שיתקצבו את הרשויות מתקציב ראש הממשלה לתכנון, ויעבירו את הכספים למועצות כדי שנוכל לעשות תוכניות מפורטות, אחרת הילדים שלנו ימשיכו להפר ולבנות בבנייה בלתי-חוקית, וזה הכי מסוכן היום אצלנו במגזר הדרוזי, אם זה בחורפיש, היו קטטות וכמעט היה רצח, וזה ימשיך גם בישובים אחרים.

עלי הזימה: בישובים אחרים יהיו קטטות גם עם המנהל, עם הוועדות וגם יהיה רצח.

עלי הזימה: לא צריך להגיע לרצח בשביל תקציבים.

עלי הזימה: צריך קודם להשקיע בתוכניות מפורטות מטעם משרד ראש הממשלה, ולהעביר מייד כספים, שזה עדיף על משהו אחר כדי לפתור את בעיית התכנון והבנייה בכל המגזר הדרוזי.

עלי הזימה: אני מקווה שהשנה בנוכחות השר – מרמנט העביר חצי לאלה שהיו במרמנט, והישובים שלא נכנסו, התעללו בהם וקיבלו אגורות, והשר הבטיח שיעביר את זה ישר לדרוזים.

עלי הזימה: אני מקווה שתהיה החלטה, שמההתחלה, בעזרת החברים, עם כל העזרה שלכם, אני מקווה שבאזורי תעשייה – הרי מדברים על אזורי תעשייה, מקימים פה לכמה כפרים.

עלי הזימה: איפה שאתה לא רוצה לפרוע כסף, תגיד: זו תעשייה.

עלי הזימה: עד שלוקחים את האדמה ועד שמשכללים כבר נגמר התקציב ועובר למשהו אחר.

עלי הזימה: כבר תקצבו אזור תעשייה בתוכניות והממשלה עשר פעמים, ולא עברה אגורה אחת.

עלי הזימה: אצלי באבו-סנאן דרשתי שיפוץ אזור התעשייה והרחבתו.

עלי הזימה: עד היום אני לא מקבל שום תשובה.

עלי הזימה: משרד החינוך – כיתות הלימוד, יש לי בית ספר מוכן עם כל הרשיונות ועם כל האדמה.

עלי הזימה: יש לי שני גנים.

עלי הזימה: בשנה שעברה קיבלתי 2 מיליון ומשהו שקל לבית ספר, אבל יש לי עוד שני בתי ספר שיש להם תוכניות מוכנות, יש לי גני ילדים בשכירות, יש לי 18 כיתות בשכירות, לומדים במקומות קשים, ולכן תקוותי – שלחתי כמה מכתבים - שמשרד החינוך עם עוזר השר יענו לזה, גם יענו על עניין השיפוץ, שיגדילו את זה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש מועצת כפר כמא, בבקשה.

נסים בכיר: אני מברך על הדיון, ורוצה להתמקד בשני נושאים.

נסים בכיר: ידידי מאבו-סנאן אמר שני דברים שהם הכי חשובים לכולנו כראשי רשויות: ראשית, לא שמו כסף במשרד הפנים לכל הנושא של תוכניות מתאר.

נסים בכיר: כפר כמא במשך 63 שנות קיום של מדינת ישראל פעם אחת בשנות ה-70 אושרה הרחבה של תוכנית מתאר.

נסים בכיר: מאז ועד היום אין תוכנית מתאר.

נסים בכיר: כשאני מדבר על חצי מיליון, אומר לי: אני מעביר חצי מיליון, בתור שלב א', להמשיך להתגלגל.

נסים בכיר: מה שפה עלי אמר, אין לנו תקציבים, ואני לא יכול לתת הנחיה לעבוד על תוכנית מתאר מבלי שיש לזה תקצוב, אז על חצי מיליון למעלה מחצי שנה אני לא מצליח לקדם בכלום את הישוב, ואם אין תוכנית מתאר, אז לשמחתי, בכפר כמא אין בנייה לא חוקית, אבל כל שנה מצטרפים זוגות חדשים, יש למעלה ממאתיים זוגות בכפר כמא שרוצים לבנות בשטחי אדמה, אבל אין תוכנית מתאר, ואז אנשים יתחילו להיות עבריינים גם בכפר כמא.

נסים בכיר: הנקודה השנייה, אזורי תעשייה.

נסים בכיר: חבל שאבי פלדמן הלך.

נסים בכיר: ישבתי אתו על שני נושאים: כניסה לשותפות באזורי תעשייה, ולחילופין, עוד מהשר הקודם, מפואד, שהיתה לי אתו פגישה עם ראשי המועצות של כפר תבור וגליל תחתון, וסוכם שנלך על אזור תעשייה משותף – אני רואה שלכפר כמא אין מקורות הכנסה, כי אין לה אזור תעשייה, וגם לא יהיה לה, כי לפי הפתרון של להיכנס שותף באזור תעשייה קיים אחרי ישיבות שקיימתי עם שתי מינהלות באזור, אולי עוד עשר שנים אני אקבל פרומיל.

נסים בכיר: לאזורי תעשיה צריך להקצות תקציבים.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

סימונה טסטה: שלושה נושאים עיקריים יש בהחלטת הממשלה השנה, שמשרד השיכון מטפל בהם: הנושא של פיתוח משאבים בשכונות באזור של גרעיני הכפר - 6 מיליון שקלים לשנה.

סימונה טסטה: כל ה-6 מיליון שקלים האלה בוצעו, ההזמנות הועברו לרשויות המקומיות.

סימונה טסטה: עכשיו הכול תלוי בביצוע של הרשות המקומית – היא צריכה לצאת למכרז, היא צריכה לבצע, והיא מקבלת החזר מזומן.

סימונה טסטה: מבחינת המשרד, הוצאנו את ההתחייבויות לרשויות המקומיות, והן צריכות לבצע.

חמד עמאר: 6 מיליון שקל הוצאתם את כל ההתחייבויות, באיזה נושא?

חמד עמאר: השלמות פיתוח בשכונות ותיקות, זה גרעין הכפר – תאורה, רחובות, גני משחקים – כל רשות, הצרכים שיש לה.

מגלי והבה: יש לנו שיקום בתי קשישים?

מגלי והבה: לא.

מגלי והבה: זה רק ליהודים.

מגלי והבה: מי שמטפל בזה זה אגף לשיקום שכונות חברתי.

מגלי והבה: אני חושבת שכרגע התוכנית הזאת נעצרה.

מגלי והבה: רק אתמול העברנו תקציב שעיכבתי אותו, כי הדרוזים והצ'רקסים לא שם.

מגלי והבה: אני לא יודעת אם זה בתוכנית הזו, אם זה ישובים שהוכרזו שיקום שכונות – לא כל ישובי הדרוזים הוכרזו שיקום שכונות.

מגלי והבה: במסגרת התוכנית הזאת הם מקבלים תקציב מיוחד.

מגלי והבה: אני לא יודעת פרטים.

מגלי והבה: לגבי השלמות מימון והקמה של מוסדות ציבור – סליחה, 6 מיליון זה לא כולל עוספייה, דליה ומרער.

מגלי והבה: הם קיבלו 2 מיליון ואחר כך עוד 3 מיליון תוספתי.

מגלי והבה: כל התקציב שהוקצה לנושא הזה, בוצע.

מגלי והבה: לגבי מוסדות ציבור, תקציב של 5.5 מיליון שקלים, 1.5 מיליון שקלים לשלושת הישובים דליה, עוספייה ומרער ועוד 4 מיליון ליתרת הישובים.

מגלי והבה: יש תוכנית עבודת חומש לארבע שנים.

מגלי והבה: השנה 5.5 מיליון שקלים בוצעו, ההזמנות הוצאו לרשויות המקומיות – לא כל הרשויות קיבלו, לא כל הרשויות יושבות על התוכנית השנה, והתוכנית הזאת היא המשך של החלטת הממשלה הקודמת שהקימה מבנים.

מגלי והבה: פה אנו משלימים מבנים מסוימים או מרחיבים אחרים.

מגלי והבה: גם זו תוכנית שמבוצעת בשיתוף המשרד לפיתוח הנגב והגליל של - - .

מגלי והבה: הנושא השלישי של המשרד הוא סבסוד פיתוח לשכונות חדשות, חיילים משוחררים.

מגלי והבה: עד החלטה זו היתה החלטת ממשלה קודמת שגם נתנה סבסוד פיתוח, אך כיוון שהיא נתנה 50 אחוז סבסוד פיתוח כמו כל הישובים בארץ פלוס 25 אחוז תוספתי בשיתוף עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, והיקף התשלום היה עד 100 אלף שקלים למגרש.

מגלי והבה: לצערנו, על אף שהוצאנו הרבה שיווקים, לא נלקחו- - -

מגלי והבה: את מוכנה להתייחס לתוכנית השיווקית והחלוקה?

מגלי והבה: אני יודע על שני ישובים – בית ג'אן וירכא - בית ג'אן 4 מגרשים וירכא- - -

מגלי והבה: ממש לא.

חמד עמאר: חבר הכנסת והבה מדבר על התוכנית שפורסמה לאחרונה.

חמד עמאר: אני מדברת על התוכנית הקודמת של ארבע השנים.

חמד עמאר: עצרתי לכם אתמול תקציב כדי לקבל נתונים.

חמד עמאר: את מוכנה לומר את הנתונים וחלוקת מגרשים?

חמד עמאר: הנתונים פורסמו באתרי אינטרנט.

חמד עמאר: ראיתי את הנתונים.

חמד עמאר: בואו לא נבלבל בין שיווקים שהיו בארבע השנים האחרונות ולא נרכשו מגרשים, ולכן הם בוטלו, לבין התוכנית עכשיו, אחרי שהתקבלה החלטה בשיתוף עם משרד ראש הממשלה, ויצאו הנחיות חדשות, כי בתוכנית החדשה נאמר שצריכה להיות ועדת משנה שקובעת את הקריטריונים לסבסוד.

חמד עמאר: סוכם העניין הזה בחודש שעבר, יצאו הנחיות.

חמד עמאר: הוצאנו לשיווק עכשיו כמעט 600 מגרשים.

חמד עמאר: את יכולה לתת לנו פירוט?

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: הגענו להחלטה יחד עם משרד ראש הממשלה, שהיקף התשלום המקסימלי - זה אומר שהסבסוד הרבה יותר גבוה – שהתושבים ישלמו, חיילים משוחררים, יהיה כ-50 אלף שקלים.

חמד עמאר: כל הישובים שהסבסוד פיתוח הצליח להגיע לרמה כזו שהתשלום שלהם יעמוד על 50 אלף שקלים, לפי הקריטריונים שנקבעו, יצאו לשיווק.

חמד עמאר: אני יכולה לומר מיהם.

חמד עמאר: חלק מהישובים עדיין אומדן הפיתוח מאוד גבוה.

חמד עמאר: על אף שיש הסבסוד, לא הצלחנו להוריד את זה לרמה כזאת שהתושבים יוכלו לשלם 50 אלף שקלים, ואנחנו בדיון עם משרד האוצר, איך לפתור את הסוגייה הזאת.

חמד עמאר: בכמה ישובים מדובר?

חמד עמאר: באבו-סנאן מדובר ב-60 מגרשים - לשיווק עכשיו – ג'ת – 28, חורפיש – 6, ינוח – יש פה בעיה עם הוצאות פיתוח, קיסרה-סמייה - 110, שפרעם 12, עין אל-אסאד – 28, מרער - 122.

חמד עמאר: פקיעין - כרגע אין תוכנית.

חמד עמאר: כל התוכניות שנמצאות כרגע בתוקף, כל היתרות, כל מה שאפשר לשים כרגע על שולחן השיווק, נמצא כרגע בהכנה עם המינהל.

חמד עמאר: זה ייצא אוטוטו, בחודש הקרוב.

חמד עמאר: לגבי חורפיש ודליה, שיש שם קצת בעיה עם האומדן, שהוא גבוה – אנחנו בודקים את זה, ואני מקווה שבתחילת השנה הבאה נוכל להוציא את זה לשיווק.

נסראללה חיר: אדוני היושב-ראש, ראשית, הם מדברים על הוצאות פיתוח.

נסראללה חיר: בפקיעין יש אוכלוסייה שמורכבת מנוצרים, דרוזים, מוסלמים ויהודים.

נסראללה חיר: נוצרי שעשה שירות לאומי שנה בשכר, מקבל חלקת אדמה של 600 מטר בחינם, בטענה שאין הוצאות פיתוח.

נסראללה חיר: זה לפי החלטת מינהל מקרקעי ישראל 1088 מ-2008.

נסראללה חיר: לי אין בעיה עם זה, אבל שייתנו גם לי.

נסראללה חיר: בנוסף, לגבי שימור, ב-13.5 עבר בוועדה המחוזית של משרד השיכון התוכנית של פקיעין, ועד היום לא קיבלו אותה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש מועצת עוספייה, בבקשה.

וגיה כיוף: קודם כל אני רוצה להודות לחברים האשם וסאהר והאנה.

וגיה כיוף: אחת הבעיות המרכזיות שלנו זה התכנון והבנייה, וזה המקום להודות לממונה על המחוז שלנו, שבשנה האחרונה מקדם את הנושא בצורה מאוד רצינית.

וגיה כיוף: אם אתם מסתכלים, מי כאן - מנהל הישיבה דרוזי, המגיבים דרוזים, המשתתפים דרוזים – יכולנו לעשות את זה בצפון.

וגיה כיוף: הבעיה, יש דיונים חלולים, ויש דיונים רציניים.

וגיה כיוף: הבעיה היא לא בדיון אלא יותר באסטרטגיה, בדין שונה במדינה הזאת.

וגיה כיוף: אנחנו חיים באווירה הזאת כבר כמה ימים.

וגיה כיוף: דין שונה – זאת הבעיה.

וגיה כיוף: אני ממליץ לחברי הכנסת הדרוזים – אני לא רוצה להיכנס לשום מספר, כי לא נצא מזה.

וגיה כיוף: אתם צריכים להוביל, שלי לא יהיו החלטות ממשלה.

וגיה כיוף: אני רוצה להיות אזרח בתוך תקציב המדינה.

וגיה כיוף: תתייחסו אליי כאזרח – זה מה שאני מבקש.

וגיה כיוף: מ-91' בעוספייה לא חולק מגרש.

וגיה כיוף: זו בושה.

וגיה כיוף: אני נבחרתי לייצג את התושבים שלי, אבל אני לא קובע; מי שקובע זה האנשים שיושבים במשרדים, ובסך הכול יש נתק מאוד חריף בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי, אפילו נתק בין השלטון עצמו לבין פקידות הממשלה.

וגיה כיוף: תראי – חבר כנסת שואל מה קורה בכפר שלו, שהוא יודע הכול, ואת מעדכנת אותו.

וגיה כיוף: זה מה שקורה.

וגיה כיוף: אני רק שואל את עצמי, אדוני היושב-ראש, אני חוזר הביתה – מה נתן לי הדיון הזה?

וגיה כיוף: וכל ראש רשות פה, ההתנהגות של פלדמן – הוא שפך את שלו והלך.

וגיה כיוף: זה היחס.

וגיה כיוף: זה דין שונה.

וגיה כיוף: לכן הבעיה היא יותר יסודית, יותר שצריך לפתור אותה כך שאם לא היה ממונה על המחוז שנלחם, אומר לי עכשיו לפני כולם בנושא הזה של התכנון – היה נעצר הכול.

וגיה כיוף: הרי כל התקציב של רשות מקומית בנויה נכון, היא בנויה מארנונה נכונה, בנויה מאזור תעשייה נכון.

וגיה כיוף: הכניסו אותי להיות מרחב ביוספרי – זה תרבות ביוספרית של תושבים כדי ללמד אותם איך להתעסק, ואני אזור תיירות.

וגיה כיוף: עד ששכנעתי את עצמי שאני אזור תיירות, אני הולך לבדוק את עצמי, ואני לא נמצא במפת התיירות הישראלית.

וגיה כיוף: אז איך אתה רוצה שמועצה מקומית כזו תקום על הרגליים?

וגיה כיוף: לכן אני חושב שהמילה המרכזית מהדיון הזה היא שחברי הכנסת הדרוזים ולא דרוזים בכנסת הזו צריכים להוביל לאזרחות שווה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: משרד התחבורה, בבקשה.

נתיב: תקצבנו במלואם את החלק היחסי של ה-180 מיליון שקל.

נתיב: עד עכשיו יש בקנה קרוב ל-49 מיליון שקלים, התחייבויות שאמורות להיחתם בשלב זה.

נתיב: את הפעילות שלנו אנחנו עושים באמצעות חברות מנהלות, שמבצעות פרויקטים בתיאום עם הרשויות.

מגלי והבה: הערה אחת – תוודאו שההתחייבויות לביצוע, תעבירו אותן, כי אנחנו מקבלים את זה בדיליי כל הזמן, בוועדת הכספים, ואתם מאשימים את האוצר, והאוצר אומר: תחבורה.

חמד עמאר: אני מקווה שבקרוב ראשי הרשויות יתחילו לבצע.

חמד עמאר: משרד התשתיות, בבקשה.

חוסאם עבאדי: בהתאם להחלטת ממשלה, התבקשנו לתקצב את מתחם קבר - - תקצבנו, ובתוך כחודש אנחנו מתחילים ביצוע.

חוסאם עבאדי: חוץ מזה במסגרת תאגידי מים וביוב אזוריים תקצבנו השנה סדר גודל של 50 מיליון שקל.

חוסאם עבאדי: אנחנו נמצאים בביצוע כמעט ברוב הרשויות הדרוזיות, אם זה בתוך הישוב ואם זה במערכות אזוריות, כולל עוספייה, שתיכנס בדרך, ויש לנו עוד תוכניות לעוד תקציבים בשנה הבאה, ואנחנו מתקדמים.

חמד עמאר: בבקשה.

אחמד רמיז: קודם כל, לגבי החינוך, יש גם נושא המכללות – צריך לבדוק יחסית לשאר האוכלוסיות, לא רק יחסית אלינו, כי המקום של החינוך שלנו בעשר השנים האחרונות לא התקדם מהמקום הרביעי בעדות בישראל: יהודים – ראשון, מוסלמים, נוצרים ודרוזים.

אחמד רמיז: החינוך יביא גם תעסוקה וגם את הדברים האחרים.

אחמד רמיז: חשוב להכניס את הילדים האלה למקצוע, לעשות להם הכוונה, לתת את הפסיכומטרי ולקדם את האוכלוסייה הזאת לאקדמיה, ונעשית כאן עבודה טובה.

אחמד רמיז: לגבי הנושא של החיילים המשוחררים, יש כל שנה כ-800 חיילים דרוזים משתחררים מצה"ל.

אחמד רמיז: ה-800 זכאים, במשך חמש שנים זה מגיע ל-3,950 חיילים שמגיע להם חלקות.

אחמד רמיז: אנחנו בקושי מחלקים, כי גם כשרואים את המספרים כאן, יש כאן שתי בעיות: אחת, ההוזלה של 50 אלף שקל שנעשתה במאמצים של כולם כאן, וגם סגן שר הביטחון, שהוביל את העבודה בזמנו, וגם האנשים שנמצאים כאן, חברי הכנסת וראשי הרשויות, אז נכון שיש 50 אלף שקל, ואני מברך על ההוזלה, אבל בסוף השיווק איננו.

אחמד רמיז: במזרע לא משלמים פיתוח שקל אחד.

אחמד רמיז: בסוף הילד מקבל שם אדמה בלי שקל, כי הוא באזור פיתוח א', ולעומת זאת בפקיעין צריך לשלם 110 אלף שקל פיתוח - זה בנוסף לדברים האחרים.

סימונה טסטה: אין דבר כזה במדינת ישראל, לא לשלם הוצאות פיתוח.

סימונה טסטה: גם תאורה עולה כסף, גם כביש עולה כסף.

אחמד רמיז: יש לי הצעה – לקחת את כל העלויות של הפיתוח בתוך הישובים הדרוזים או בתוך הישובים בכלל, גם שנמצאים במישור, ולומר: זה עלות הפיתוח, ולתת את התנופה הזאת במשרד הפנים וגם במשרד השיכון וגם בשאר משרדי הממשלה, כי היום כמנהל מחוז חיפה – אבל מה עם שאר הישובים?

אחמד רמיז: מצבנו מאוד עגום – קח את בית ג'אן, את ג'וליס.

מגלי והבה: אנחנו עכשיו מאשימים את הממשלה ואת המדיניות ואת התקציבים, ואנחנו יודעים איפה הבעיה.

מגלי והבה: יושב פה יושב-ראש הפורום.

מגלי והבה: היה ספר התורה, קראנו לו, של הפורום.

נביה נסראלדין: לא נתנו לי לדבר, וזה מראה בדיוק מה היחס.

מגלי והבה: היה ספר יפה של התקציב, שריכז את כל הסקרים, את כל הבעיות, וידענו לפיו ללכת לכל משרד ולדרוש.

מגלי והבה: לכן אני מבקש מראשי הרשויות – אל תצפו מחברי הכנסת, שנעשה גם את העבודה הזאת.

מגלי והבה: תכינו את הדברים האלה.

מגלי והבה: יחד אתכם נלך למשרדי הממשלה השונים, שממילא לא עושים את העבודה שלהם – יש כאלה שעושים, יש שלא עושים, ויחד ניאבק, כי אם מה שהוחלט ב-2006 – עכשיו 2011 – עדיין לא מיישמים, יש לנו בעיה, ובזה צריך להילחם.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

נביה נסראלדין: אני רוצה להודות לכם.

נביה נסראלדין: אני נציג מרכז השלטון המקומי, ראש מועצה לשעבר.

נביה נסראלדין: מרכז השלטון המקומי מציע סקר צרכים במגזר הדרוזי על-ידי ד"ר רמזי חלבי, וכולנו יודעים מיהו, אז התמקדנו בארבעה נושאים: רווחה, חינוך, תשתיות ותקציבים.

נביה נסראלדין: מצאנו פער עצום עד סוף 2009.

נביה נסראלדין: זה הסתכם במיליארד ו-600 מיליון שקל.

נביה נסראלדין: היו שתי בעיות שצצו, והמרכזית ביותר זה בעיית תוכניות המתאר והתוכניות המפורטות וגם התשתיות בתוך הישובים הדרוזיים, ועל זה לא דיברו, גם מבחינת קצה הביוב, ובמיוחד בעוספייה ובישובים אחרים, ועדיין לא יודעים איך לפתור את הבעיה.

נביה נסראלדין: בקשר לחינוך, 139 כיתות, גני ילדים חסר במגזר הדרוזי עד סוף 2009.

נביה נסראלדין: יש לנו יותר מ-60 כיתות לימוד חסרות, עוד 40 כיתות לימוד שנמצאות בחדרי ספח, ואם תיקח את מספר התלמידים, שהוא נמצא במגזר הדרוזי, 133 לעומת 26, ואז תוריד את המספר הזה ותכפיל במספר התלמידים, תראה שחסרות לנו יותר מ-240 כיתות לימוד, כלומר יש פער עצום שאנחנו צריכים לסגור.

נביה נסראלדין: אין ספק שיש התקדמות, במיוחד במשרד החינוך והתרבות ובמשרדים האחרים, אבל אנחנו צריכים לגמור בנושא.

נביה נסראלדין: אני מקווה מהישיבה הזאת שייצא עשן לבן, וצריכים לשבת עם כל משרד לבד כדי לדעת איך לבצע את התוכניות.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אנחנו אחרי 11:00, ואסור לנו להמשיך.

נסראללה חיר: אני רוצה רק להזכיר למשרד ראש הממשלה, ייאמר לזכותו של האשם, שהוא באמת עומד על המשמר.

נסראללה חיר: בנוסף, אני רוצה להזכיר את אדון אברהם מונל, שהוא רץ אחרינו, וזה ייאמר לזכותו, וגם משרד השיכון ומשרד התחבורה.

נסראללה חיר: יפה שעה קודם.

נסראללה חיר: הנוער הדרוזי בבעיה חמורה, העסק הולך להתפוצץ.

נסראללה חיר: קחו את הדברים ברצינות.

נסראללה חיר: מספיק עם הדרוזים, אין דרוזים יותר במדינה.

נסראללה חיר: קחו את העניינים ברצינות.

נסראללה חיר: מצבנו גרוע.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני רואה חשיבות רבה בקיום הדיון הזה.

חמד עמאר: הכנסת היא לא הגוף המבצע, אבל הכנסת יכולה לעקוב אחר המשרדים, להביאם לכאן ולשמוע.

חמד עמאר: אני הבטחתי כל חצי שנה לקיים דיון, ומשרדי ממשלה היום יודעים שיש מעקב אחרי התוכנית שלהם, וצריכים לתת דין וחשבון לכנסת, ואם נצטרך לעשות זאת בוועדת הכספים, נעשה זאת, ונעקוב אחר הביצוע של התוכנית.

חמד עמאר: לא נוותר לראשי הרשויות וגם לא למשרדי הממשלה.

חמד עמאר: אני רוצה בשנת 2014 לא לעמוד כאן ולדבר, שהייתי צריך לקבל ב-2011 תקציב, כמו ששמעתי עכשיו שב-2006, רק עכשיו מאושר תקציב.

חמד עמאר: שמעתי היום מנציג משרד ראש הממשלה, שרק בנובמבר הכסף שהיה אמור לעבור, עבר.

חמד עמאר: אני מקווה שכבר בדיון הבא שנקיים, דיון המעקב הבא, נשמע על ביצוע של התוכנית בכל שלב, ואני מבקש מראשי הרשויות, להכין לנו את הביצוע – כמה הועבר, כמה לא הועבר וכמה צריך לעבור.

חמד עמאר: אני רוצה מספרים, ואני מבקש מהנציג של ראשי הרשויות, ראש הפורום, להכין נתונים לישיבה הבאה, שמשרדי הממשלה יגיעו מוכנים, עם כל הנתונים, כמו שמשרד הפנים נתן נתונים מדויקים.

חמד עמאר: בנוסף, ככנסת, ואני מציע עם ראשי הרשויות לקיים ישיבות נפרדות, ואני אתחיל ליזום את זה עם חבריי חברי הכנסת – אני רוצה גם ליזום עם הפורום ישיבות, עם השרים.

נסראללה חיר: תנו מספיק זמן, התרעות.

חמד עמאר: כל חצי שנה נקיים.

חמד עמאר: לא יתבצע שום דבר, אני אומר לך.

חמד עמאר: צריך להיות אופטימיים.

חמד עמאר: תודה רבה.