ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 669, 2011-11-28 12:00

ישראל חסון: רבותי, שלום לכם.

ישראל חסון: הדיון היום על "תקנות להשבחת ייצור חקלאי (בעלי חיים) (סוסים טהורי גזע), התשע"א-2011".

ישראל חסון: מר יוסי ישי, הכדור אצלכם.

יוסי ישי: כפי שיושב-הראש אמר, שרת החקלאות מגישה לאישור ועדת הכלכלה "תקנות להשבחת ייצור חקלאי (בעלי חיים)".

יוסי ישי: שר החקלאות הקודם – אחרי עבודה מאומצת שנעשתה במשך שנים – החליט להכיר בפיתוח ענף גידול הסוסים כענף חקלאי בישראל, כמו כל הענפים האחרים.

יוסי ישי: למעשה, המשמעות היא תכנון והסדרת הענף מכל הבחינות; מבנים, ציוד וכל מה שקשור בזה.

יוסי ישי: בארץ מגדלים כ-20,000 סוסים במגוון מתקנים למטרות שונות.

יוסי ישי: המטרה המרכזית היא גידול וטיפוח סוסים גם לשוק המקומי וגם לייצוא, למטרות לימודיות, למטרות טיפוליות-רפואיות ולמטרות ספורטיביות.

יוסי ישי: כמו בענף החלב – רפת ישראל נחשבת כרפת משובחת, בגלל שהיא טיפחה ושיבחה את הפרה הישראלית – השיבוח נעשה בדרך של ניהול "ספר עדר", כאשר ב"ספר עדר" מנהלים את שושלת היוחסין של כל פרה ופרה, ובדרך הזו, למעשה, יוצרים שני דברים: א', משבחים את הגזע וגם, למעשה, יש פה תעודת זהות, יש פספורט לכל בעל חיים.

יוסי ישי: גם כאן, בענף הסוסים, אנחנו רוצים – למיטב ידיעתי, היום קרוב ל-50 מדינות בעולם מנהלות "ספר עדר", שושלת היוחסין של הסוסים – להיכנס למשפחת העמים המכובדת הזו, והתקנות שמונחות כרגע לאישור ועדת הכלכלה נועדו להסמיך את שר החקלאות לקבוע את המתכונת שעל פיה ינוהל "ספר העדר", ספר היוחסין.

ישראל חסון: מישהו רוצה להתייחס, התייחסות כללית, לא ספציפית, לסעיף כזה או אחר, לפני שאנחנו מתחילים להקריא?

טל סהר: כן, אדוני.

טל סהר: בוקר טוב, אני המנהלת המקצועית של עמותת "הכל חי", שמטרתה להגן על בעלי חיים.

טל סהר: חשוב לי לומר שאני מייצגת פה הבוקר קואליציה רחבה של יותר מ-30 ארגונים למען בעלי חיים, ביניהם עמותות גדולות כמו: "תנו לחיות לחיות", "נח", "אנונימוס" וכולי.

טל סהר: אנחנו לא נגד סדר או נגד הסדרה של פרופילים שונים של סוסים, אבל אנחנו כן פה כדי לומר ליושב-ראש שיש עוד אספקט ל"ספר העדר", אספקט שאולי רק בגללו כולנו יושבים כאן הבוקר.

טל סהר: הספר הזה מהווה בסיס לסחר בסוסי מרוץ, לגידול שלהם ולשימוש בהם במרוצים.

טל סהר: מקור לכסף אבל גם סוגיה שנסובה סביבה מחלוקת ציבורית מאוד קשה ויוצרת התקוממות עקב הבעייתיות שלה, גם מבחינת האספקט של הגנה על שלומם של בעלי חיים, גם מבחינת הבעיות החברתיות של פיתוח תת-תרבות ההימורים, וגם בשל בעיות סביבתיות קשות.

טל סהר: אנחנו מקווים שהספר הזה לא יהווה את התשתית לתוכנית רחבה יותר, שתאפשר קיום של הימורים על מרוצי סוסים בארץ, כי יש מי שרוצה בזה, ולצערי מי שרוצה בזה הוא גם זה שאמון על חוק צער בעלי חיים בישראל.

טל סהר: ואנחנו כאן כדי להתריע על ההשלכות של תוכנית כזאת.

טל סהר: אז יושב-ראש הוועדה, קח בחשבון שיתכן שיש פה כוונת מכוון, קח בחשבון שיתכן שלא סתם התקנות האלה מובאות בפניך היום, וקח בחשבון שיש פה אולי קצת יותר מכוונה תמימה לסדר.

ישראל חסון: הלאה, אף על-פי שאני יכול לגמור את הדיון מולך באמירה שלא זה הנושא של הדיון שלנו כרגע, אני רוצה לשאול אותך: בכמה טיפוח "ספר העדר" מקדם את סוגיית ההימורים?

טל סהר: "ספר העדר" הוא למעשה בסיס הכרחי לכל מה שקשור בגידול, סחר והרצה של מרוצי סוסים.

טל סהר: אין סוס מרוץ שלא רשום ב"ספר העדר".

טל סהר: זאת אומרת, כל סוס מרוץ חייב להיות רשום בספר.

טל סהר: הספר הזה מהווה תשתית עקרונית לענף הספציפי הזה של מרוצי סוסים.

ישראל חסון: גב' טל, "ספר העדר" – אם אני מבין אותו, מר ישי, תגיד לי אם אני מבין נכון – הוא אחד האמצעים לנהל את מה שנקרא משק גידול הסוסים בישראל, כמו שיש "ספר העדר" בצאן ויש בבקר, יש בכל בעלי החיים.

ישראל חסון: יש באיזה מקום "ספר עדר" כזה.

יוסי ישי: אי-אפשר לנהל תעודת זהות של בעל חיים - - -

ישראל חסון: השאלה שלי אליך היא כיצד קיומו של "ספר העדר" – אני שואל את זה לא כדי להתנצח, אני רוצה להבין, יכול להיות שיש משהו - - -

טל סהר: אהיה יותר ספציפית בבקשה שלנו.

ישראל חסון: בבקשה.

טל סהר: אנחנו למעשה מבקשים מהוועדה, שכל עוד קיימת תוכנית לאפשר הימורים על מרוצי סוסים בארץ, לא לאשר את תקנות הספר - - -

ישראל חסון: למה?

ישראל חסון: תגידי לי מה ההקשר.

טל סהר: כדי לא להכניס את האפשרות למרוצי סוסים ולהימורים אליהם, בדלת האחורית.

ישראל חסון: תראי, זה בערך כמו שתגידי לי: אל תמציא את האש משום שהיא שורפת, אבל היא גם מצילת חיים.

ישראל חסון: השאלה שלי אליך: כמה "ספר העדר" חשוב להימורים?

טל סהר: בוא נגיד שבלי "ספר עדר" אין מרוצי סוסים, ואין מרוצי סוסים שלא מהמרים עליהם.

ישראל חסון: אבל בלי "ספר העדר" יכולת הניהול של תחום הסוסים בארץ, באופן כללי - - -

טל סהר: אני לא מתייחסת לכלל, אני מתייחסת לחלק הספציפי של סוסי מרוץ.

ישראל חסון: אבל אני חושב שהשימוש בסוס יכול להיות להרבה מאוד דברים.

טל סהר: בהחלט, אני מסכימה איתך.

טל סהר: אני מאוד מקווה שהסוסים ב"ספר העדר" לא יהפכו להיות סוסי מרוץ, אלא יהפכו להיות סוסים שישתמשו בהם לרכיבה טיפולית.

ישראל חסון: בסדר, אוקיי, הבנתי.

ישראל חסון: הבנתי מה ההקשר, אין הקשר ישיר.

ישראל חסון: את מתנגדת למרוצי סוסים.

טל סהר: בהחלט.

ישראל חסון: ולתרבות ההימורים שתגזר מזה.

טל סהר: בהחלט.

ישראל חסון: זה לא הדיון.

ישראל חסון: עכשיו, אחרי שהבנתי את הקשר, זה פשוט לא הדיון.

טל סהר: לנו היה חשוב לבוא ולומר, כמגזר שלישי - -

ישראל חסון: לא, לא, את שלך אמרת, לפי דעתך - - -

טל סהר: - - שהספר הזה הוא תשתית ראשונית לתוכנית - - -

ישראל חסון: לא, לא, זה הטעיה.

ישראל חסון: הספר הזה היא היכולת של מדינת ישראל לנהל את שוק הסוסים לכל מגוון השימושים שלו.

ישראל חסון: זה שאחד מהשימושים יכול להיות גם מרוצים את צודקת, אבל את לא מתכוונת, למשל שלא יגדלו סוסים לרכיבה טיפולית.

טל סהר: בהחלט.

ישראל חסון: יפה.

ישראל חסון: את לא מתכוונת למשל, שלא יגדלו סוסים לשימוש סחר וגידול בסוסים.

ישראל חסון: גם לי יש סוסים למשל, אני שואל אותך שאלה מאוד פשוטה – מאחר ואת לא אומרת את זה – כשיהיה דיון על אישור הימורים ומרוצי סוסים, תוציאי את זה.

ישראל חסון: אל תחריגי את היכולת לנהל.

ישראל חסון: תחריגי את השימוש, אל תחריגי את יכולת הניהול.

ישראל חסון: הבקשה שלך פה היום, בעיני היא בקשה טובה כהערת אזהרה כללית, אבל היא לא רלוונטית לדיון.

טל סהר: אני רק אציין בהערה אחת קטנה, שאנחנו פה בגלל בעיה ברישום ספציפי של סוסים מגזע טורוברייד.

טל סהר: למעשה, הבעיה החלה כי המדינה רוצה לקחת עכשיו חסות על "ספר עדר", בגלל בעיה ספציפית ברישום של סוסים מגזע טורוברייד.

טל סהר: גזע הטורוברייד הוא גזע שמיועד באופן ספציפי למרוצי סוסים, כך שההקשר קיים.

ישראל חסון: נכון, אבל יש גם מרוצי סוסים עם קווטרים.

טל סהר: נכון.

ישראל חסון: יש גם מרוצי סוסים עם סוסים ערבים.

טל סהר: נכון.

ישראל חסון: אני יכול גם להגיד לך לאיזה מרחקים.

ישראל חסון: לצערך, הייתי אלוף הארץ שנתיים.

ישראל חסון: גם אני לא אהבתי מרוצים, הכריחו אותי, זה היה התנאי שיתנו לי לגדל סוסים בקיבוץ.

ישראל חסון: אני חושב שהעלית את הטענה שלך, קיבלת את הבמה.

טל סהר: אני מודה לך.

ישראל חסון: אני חושב שזה לא בדיון הזה.

ישראל חסון: כשיהיה הדיון על מרוצים, תקראי לי, בסדר?

טל סהר: אני לא אשכח אותך.

ישראל חסון: טוב, תודה.

יוסי ישי: להתחיל לקרוא.

ישראל חסון: אם יש עוד מישהו שרוצה – רשום לי פה - - -

לאה ורון: מר ירון אדלשטיין.

ירון אדלשטיין: אני מוותר על זכות הדיבור.

ישראל חסון: בבקשה, אדוני.

ירון אדלשטיין: אוכל להשתמש בזכות בסוף?

ישראל חסון: כן, כן, אין בעיה.

ירון אדלשטיין: תודה.

ישראל חסון: רק רגע.

ישראל חסון: בואי נסכם ככה: כל פיסקה כזו, נשאל אם יש הערות ונתקדם.

ישראל חסון: יש למישהו הערה?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: אנחנו יכולים להצביע בסוף על הכול, נכון?

אתי בנדלר: אפשר בסוף, אפשר.

אתי בנדלר: אדוני יכול לאשר כבר את תקנה 1.

יוסי ישי: אחד-אחד.

ישראל חסון: אוקיי.

ישראל חסון: תקנה 1 מאושרת.

ישראל חסון: אם אין הערות –מאושרת.

ישראל חסון: בבקשה.

ישראל חסון: בעד אישור התקנה – פה אחד

ישראל חסון: יש לי אליכם שאלה: האם משרד החקלאות חשב להכניס, כאחד מחברי הוועדה, איזשהו נציג של ארגוני – תקראו לזה זכויות של בעלי חיים?

יוסי ישי: אדוני, אני חוזר למה שאדוני אמר קודם, אנחנו מדברים על דבר מאוד מקצועי, טכני לגמרי, ספר רישום.

ישראל חסון: אני יודע.

יוסי ישי: זה כאילו לבוא להגיד שבמנהל האוכלוסין של משרד הפנים נכניס נציג של הארגונים בוועדה המייעצת לשר.

ישראל חסון: אבל בוועדה מייעצת של מנהל האוכלוסין אין קבלני כוח אדם, ופה יש לך בעלי עניין בוועדה המייעצת.

ישראל חסון: אם אתה שם בעלי עניין - - -

יוסי ישי: אדוני, אני חושב שיותר נכון יהיה – מקובל, אני מסכים עם כל מה שאדוני אמר – אבל לא כאן.

ישראל חסון: אני טועה גב' אתי בנדלר?

אתי בנדלר: אפשר כך ואפשר כך.

אתי בנדלר: אני מניחה שהמשרד לא יהיה מעוניין בהם כוועדה מייעצת מסיבות אחרות.

ישראל חסון: בסדר, אבל הוא לא יכול לשים מקרב של חמישה חברים ולא יותר משבעה – שניים מעובדי המשרד, ומחר יכולים להיות חמישה שהם בעלי עניין.

אתי בנדלר: ברור.

ישראל חסון: אם יש לך בעלי עניין, אם אתה שם בעלי עניין בוועדה, תכניס גורם מאזן.

יוסי ישי: תראה, הגורם המאזן זה עובד השירותים הווטרינריים - - -

ישראל חסון: הוא לא גורם מאזן.

יוסי ישי: ולמעשה אמון על - - -

ישראל חסון: הוא גורם מאזן מכיוון אחד, אבל הוא לא גורם מאזן לצורך העניין.

אודליה אסולין-דגני: זה נובע בעצם ממהותה של הוועדה המייעצת, מהתפקיד שלה.

אודליה אסולין-דגני: התפקיד שלה הוא בעצם לייעץ לשר לגבי זהותו של הארגון הבין-לאומי לאותו גזע.

אודליה אסולין-דגני: השר לא מתערב בתקנות ובתקנון של הארגון הבין-לאומי לגבי אותו גזע, אלא בעצם יושבים באותה וועדה אנשים שהם בעלי ידע לגבי אותם סוסים, ולגבי אותם ארגונים בין-לאומיים שהם - - -

ישראל חסון: גב' אודליה, תראי, אנחנו מתעסקים פה במשהו שיש בו המון כסף, המון-המון-המון כסף.

ישראל חסון: אם מחר יהיה ארגון בין-לאומי מסוים שעושה שימוש בבעלי חיים בדרך לא נאותה, אבל יש לו מספיק כסף כדי להחזיק את עצמו.

ישראל חסון: מדינת ישראל, במסגרת הוועדה המייעצת, תתבסס על דבריו.

ישראל חסון: אם היית אומרת לי שבוועדה המייעצת כולם פקידים ממשרד החקלאות I rest my case, אבל אם את שמה במסגרת הוועדה המייעצת את האנשים שיכולים להעלות את הערך של הנכסים שלהם, את חייבת גורם מאזן.

ישראל חסון: את נותנת פה סמכות לאנשים לשבח בצורה מאוד רצינית את המניות שלהם, שלא תטעי, אין לך פה שום דבר מאזן.

אתי בנדלר: לעורכת-דין אביגל כספי גם יש הערה בקשר לזה.

ישראל חסון: בבקשה.

אביגל כספי: האמת, יכול להיות פה עניין של ניגוד אינטרסים, ולכן - - -

יוסי ישי: אני מקבל, אנחנו נוסיף פה שני נציגי ציבור שייבחרו על-ידי השרה.

אתי בנדלר: מה זה שני נציגי ציבור?

אתי בנדלר: זה לא אומר - - -

יוסי ישי: בואי ננסה קצת את זה.

קריאה: זה לא מהמגדלים, פשוט.

יוסי ישי: לא, לא מקרב המגדלים.

אתי בנדלר: נציגי ציבור אלה נציגים שאינם עובדי המדינה, לכן גם נציגי המגדלים הם נציגי ציבור.

טל סהר: זה צריך להיות אנשים שמקורבים לתחום, אבל מהצד השני.

ישראל חסון: מר ישי, תשמע, זו אחת ההופעות הראשונות של עורכת-הדין כספי בוועדת כלכלה.

ישראל חסון: אנחנו ניתן לה לסיים את הטענה, כי היא עשתה שיעורי בית.

יוסי ישי: סליחה.

ישראל חסון: בבקשה.

אביגל כספי: אוקיי, אז גם בחוקים אחרים של משרד החקלאות, כמו חוק שעבר לא מזמן של ייצור צמח ושיווקו – זה היה גוף בקרה, זו לא היתה ועדה מייעצת – נקבעו הוראות שמטרתן למנוע ניגוד עניינים של אנשים כמו מגדלים ובעלים של גורמים שיכול להיות להם ניגוד עניינים.

אביגל כספי: לכן, רצינו להציע להוסיף סעיף שמטפל בזה, כמו שבחוק לפיקוח ייצור צמח ושיווקו, יש סעיף שאומר: "אין בעיסוקו של המבקש, של מנהלו או של בעל עניין בו, דבר העלול לגרום למי מהם להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידם האמור לבין עניין אישי שלהם או של קרובם, או לבין תפקיד אחר שלהם".

לירון אדלר-מינקה: אני רק רוצה להעיר - - -

ישראל חסון: תראה, מר יוסי ישי, אני אגיד לך משהו, בשרשור פשוט, אני לא עושה לך את זה, מה שנקרא שיהיה עם קיטבג - -

יוסי ישי: ברור.

ישראל חסון: - - אמרה פה הגב' טל סהר שהיא חוששת מההתפתחות של כיוון המרוצים, ואנחנו יודעים לאן השוק הזה הולך.

ישראל חסון: מחר יהיה לך שוק של סוסי מרוץ, הימורים, עם התניות, כשמתחילים להיות לך הימורים גלויים כאלה ואחרים, יתחילו להיות לך התניות של מי משתתף, בהתניות של מי משתתף אתה מעלה את הערך, מספיק לך שלושה בעלי עניין או ארבעה בעלי עניין שיושבים בוועדה הזו, חוסמים ארגון אחד, מקדמים עשרה סוסים של מישהו אחר, ועשו את השמונה - - -

ירון אדלשטיין: - - -

ישראל חסון: בסדר, לא.

ישראל חסון: בסדר, לא.

ישראל חסון: אוקיי, לא, טעיתי.

ישראל חסון: בסדר?

ישראל חסון: אני מניח שבזה אין אינטרסים.

ישראל חסון: אוהבים רק את בעל החיים.

ירון אדלשטיין: לא, לא.

ירון אדלשטיין: ממש לא, ממש לא.

ירון אדלשטיין: אבל זה לא תפקידה של הוועדה.

ישראל חסון: הוועדה המייעצת, מה היא אומרת?

ירון אדלשטיין: היא זו שתמליץ על הארגון הבין-לאומי.

ישראל חסון: מי הארגון הבין-לאומי שייתן לך את ההכרה ל"ספר העדר"?

ירון אדלשטיין: נכון, לניהול "ספר עדר".

ישראל חסון: יופי, ואם מחר אתה תחליט שבמרוץ של סייחים - - -

ירון אדלשטיין: אני לא יכול להחליט בזה.

ישראל חסון: כשתגיע למצב שיהיו לך מרוצים ויהיו לך הימורים, אתה תקבע את התקנות של מי משתתף במרוץ.

ישראל חסון: לא אתה, לא משרד החקלאות, מי שינהל, מי שיעסוק – יגדיר מהם התקנות.

ישראל חסון: במסגרת התקנות האלה, לך לאחור, אני מחזיק 20 סוסים, אני אדאג לזה ש"ספר העדר" יהיה לטובתי, שהארגון הבין-לאומי יהיה לטובתי.

ישראל חסון: לא רוצה להשאיר את זה ככה, רק לבעלי עניין, אני רוצה לתת את האפשרות, גם לאנשים, לשומרי סף, מה קרה?

ישראל חסון: מה אתה מפסיד מזה?

ירון אדלשטיין: לא מפסיד.

לירון אדלר-מינקה: קודם כל, באופן עקרוני, בגלל שהמינויים פה הם מינויים של השר, אז בדיקה של ניגוד ענייניים - - -

יוסי ישי: חלקם.

לירון אדלר-מינקה: זאת אומרת, אנשים פה הם בעלי עניין מכוח היותם מגדלים, אבל כן תהיה בדיקה של ניגוד עניינים ותהיה בדיקה של עניין אישי שהוא יותר - - -

קריאה: - - -

לירון אדלר-מינקה: עוד דבר שאני רוצה להבהיר – לפי מה שאני הבנתי ממשרד החקלאות, מה שיש זה בדרך-כלל ארגון בין-לאומי אחד לכל גזע, שלפי הנהלים שלו הולכים, שהוא הארגון שבעצם מאשר תאגידים שרושמים את "ספרי העדר".

לירון אדלר-מינקה: ובעצם הוועדה המייעצת צריכה, לפי מה שתיארו לי, לאשר שבאמת הארגון הבין-לאומי שמדברים עליו, הוא אותו ארגון שעליו מתבססים, ושלא מביאים פתאום איזשהו ארגון שטוען לכתר - - -

ישראל חסון: שאלה אלייך, שאלה קטנה, אני אתן לך להעיר.

ישראל חסון: אנחנו חיים בעולם הזה או במקום אחר?

ישראל חסון: איפה שיש כסף, יימצאו הדרכים – וכסף גדול, זה כסף ענק, דרך אגב, זה לא כסף קטן – אני אומר לך שיהיו פה אנשים שישימו מיליון ומיליון וחצי ושניים ושלושה מיליון דולר על בהמה אחת עם ארבע רגליים.

ישראל חסון: אף אחד לא תורם את זה ככה.

ישראל חסון: האינטרסים פה הם אינטרסים כבדים, לא אינטרסים קלים, אינטרסים כבדים.

ישראל חסון: אם את רוצה ואת חושבת, שבעקרון נכון לתת לחתול לשמור על – לא רק על השמנת אלא גם על הסטייק פילה, אז תשאירו אותו.

ישראל חסון: אני אומר לך, תשימי גורם מאזן.

לירון אדלר-מינקה: אני לא בטוחה.

לירון אדלר-מינקה: אני גם רוצה להגיד פה שאני לא בטוחה שדווקא נציגי הארגונים לשמירה על בעלי חיים הם הגורם המאזן.

ישראל חסון: בסדר, תחליטי - - -

יוסי ישי: מאזן עניין זה.

אתי בנדלר: אז מי כן?

ישראל חסון: אני לא הבנתי.

ישראל חסון: מי כן?

לירון אדלר-מינקה: לא יודעת, יכולים להיות אולי – המנכ"ל פה הסכים לנציגי ציבור אחרים.

יוסי ישי: נציגי ציבור כללי, נציגי ציבור.

ישראל חסון: חבר'ה, די, נו, ברצינות.

ישראל חסון: אני אומר לך, מר יוסי ישי, תשמע לי - - -

יוסי ישי: לא, אני אגיד לך, יש לי תשובה - - -

ישראל חסון: עוד שלוש שנים אתה לא תרצה להיות חתום על משהו שמנציח עיוות, בסדר?

ישראל חסון: תשמע לי, וגם אתה – אני מכיר אותך מספיק טוב בשביל להגיד את המשפט הזה: אתה לא רוצה פה משהו שמנציח ושנותן לקבוצה מסוימת לשבת לנו, עוד פעם, בריכוזיות על הצוואר.

ישראל חסון: תשמע לי, תחשבו מי יכול להיות הגורם הזה.

ישראל חסון: אתם לא חייבים לענות היום.

ישראל חסון: תחשבו רגע.

יוסי ישי: בואו נתקדם.

אוולין טיבר: אפשר להגיד משהו?

ישראל חסון: כן, גברתי.

אוולין טיבר: קודם כל, הגזעים הגדולים עליהם מדברים זה הטורוברייד, אם זה סוס ערבי, אם זה קווטר, זה לא סתם איזה שהם ארגונים שמחר יצוץ איזה ארגון אחר.

אוולין טיבר: אלו ארגונים בין-לאומיים שהרבה ארצות בכל העולם כפופים אליהם לפי נהלים ברורים, ויש תאגידים בכל ארץ וארץ שמאושרים על-ידי ארגון הגג הבין-לאומי.

ישראל חסון: יש רק ארגון אחד לסוס הערבי, למשל?

אוולין טיבר: כן, כן, כן.

ישראל חסון: בעולם?

אוולין טיבר: יש ארגון גג שנקרא World Arabian Horse Organization"", ישראל חברה משנות ה-70 בארגון הזה, היום יש כ-50 ארצות בכל העולם שחברות בו.

אוולין טיבר: כל חבר חדש שרוצה להתקבל צריך להגיש "ספר עדר" מסודר, יש לזה כללים מאוד ברורים ובאים לבדוק אותם, ורק אז יש ארץ חדשה שמתקבלת.

אוולין טיבר: אלו דברים מאוד מוגדרים שלא יצוץ פתאום משהו אחר.

ישראל חסון: תני לי להבין, את אומרת לי את הדבר הבא: ארגון גג יש אחד, נכון?

אוולין טיבר: של כל העולם, יש ארגון גג אחד, שכל ארץ יש - - -

ישראל חסון: בשביל להיות חבר בו, למשל כמדינת ישראל – את אחראית בטח על "ספר העדר" של סוסים ערבים בישראל – את צריכה לעמוד בפרמטרים מסוימים ורק דרך זה את מתקבלת לארגון הגג.

אוולין טיבר: כן.

ישראל חסון: כן.

ישראל חסון: אם כך, אני חוזר עכשיו לשאלה: אז בשביל מה צריך ועדה מייעצת אם יש ארגוני גג?

ישראל חסון: אולי נקים ועדה, סליחה רגע, בשביל מה אתה צריך ועדה מייעצת, את אומרת: זה לא משתנה 50 שנה.

ישראל חסון: אם כך, את יכולה לבוא ולהגדיר פה מה אומר ארגון הגג, במידה והם רוצים שינוי שיחזרו, ואז תתני לאנשים את היכולת לדבר, שלא יהיו מניפולציות, אפשר?

ירון אדלשטיין: בחוק.

ישראל חסון: כמה ארגוני גג יש לך לכמה סוגי סוסים?

אוולין טיבר: לכל גזע יש את ארגון הגג העולמי שלו.

ישראל חסון: אז תגדירי בחוק, בתקנה הזו, שבעצם החברות היא בארגון הגג העולמי של אותו גזע סוס.

ישראל חסון: תגדירי את זה.

אוולין טיבר: נכון.

ישראל חסון: אבל זה לא מה שמוגדר פה.

ישראל חסון: איפה זה מה שנאמר – תגידו לי.

קריאה: השר הכיר - - - ארגון בין-לאומי.

ישראל חסון: בשביל מה הוא צריך את הוועדה?

אודליה אסולין-דגני: חוק להשבחת ייצור חקלאי (בעלי חיים) - -

יוסי ישי: בדיוק.

אודליה אסולין-דגני: - - בעצם קובע ששר החקלאות ימנה, לצורך חוק זה, ועדה מייעצת או ועדות מייעצות, שבהן יהיו אנשים מן הציבור, מעובדי המדינה.

ישראל חסון: לְמה?

אודליה אסולין-דגני: בעצם ועדה מייעצת יכולה להיות כללית או מיוחדת לסוג מסוים של בעל חיים.

אודליה אסולין-דגני: זאת אומרת, לצורך קיומו של החוק, התקנת תקנות לפי חוק זה, השר ממנה את אותה ועדה מייעצת, ועדות מייעצות, הן מייעצות לו בנושא של השבחת בעל חיים, אותה קבוצה של בעלי חיים, במקרה הזה סוסים.

אודליה אסולין-דגני: בעצם חובת הקמת ועדה מייעצת היא מכוח החוק.

טל סהר: אז הדבקתם את הוועדה המייעצת למשהו לא מוכן.

יוסי ישי: בוא נראה, מה ההצעה?

יוסי ישי: מה שיושב-הראש מבקש: הוא רוצה שני גורמים מאזנים, בוא ניתן אותם, אין לו בעיה עם זה.

יוסי ישי: אמרתי בתמימות "בקרב הציבור" ואני מתכוון לזה.

יוסי ישי: אם יהיו שם שני נציגי ציבור שלא נוגעים לענף הזה בכלל, אז יחד עם עובדי המדינה – הם מאזנים.

יוסי ישי: אני קיבלתי את ההצעה של אדוני מהרגע הראשון.

יוסי ישי: אני מקבל את זה.

ישראל חסון: אני מוכן לקבל את זה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להבין את הנושא של הוועדה המייעצת.

אתי בנדלר: בסעיף ההסמכה או בחלק ההסמכה לתקנות האלה, אתם כותבים שזה "לאחר התייעצות בוועדה מייעצת לפי סעיף 2 לחוק", דהיינו, מכאן אני למדה שיש לפי חוק זה ועדה מייעצת, שהשר אכן נועץ בה, נכון?

יוסי ישי: נכון.

אתי בנדלר: אין לו חובה למנות לכל ענף לחוד ועדה מייעצת, זו סמכות שלו לעשות את זה.

אודליה אסולין-דגני: נכון.

אתי בנדלר: אם יש לוועדה מייעצת לענף ספציפי תפקיד רציני או ממשי, אז טוב שתמונה, אבל כאן אם כל מה שאתם אומרים שהוא ממנה ועדה מייעצת רק כי זו מצוות החוק, אז אני בספק אם זה כך.

יוסי ישי: זה לא כל, כאן באמת יש התייחסות רק לעניין של הכרה בארגון, אבל לוועדה המייעצת יש גם תפקידים נוספים בהתאם להוראות החוק.

יוסי ישי: אני מקבל את ההצעה של אדוני, אני מוכן להוסיף כאן שני נציגי ציבור.

ישראל חסון: בסדר, אוקיי.

אתי בנדלר: אבל, סליחה מר ישי, גם הנציגים שמונו כאן, נציגי המגדלים הם נציגי ציבור.

יוסי ישי: כן, בתואר הרשמי.

אתי בנדלר: כי נציגי ציבור זה להבדיל מ - - -

יוסי ישי: שאינם נוגעים בעניין, שני נציגי ציבור שאינם מגדלים.

אתי בנדלר: נציגי ציבור כלשהם שאין להם שום נגיעה לנושא?

יוסי ישי: המבינים בתחום אבל אינם מגדלים.

טל סהר: מה זה מבינים בתחום?

יוסי ישי: המונח הזה קיים גם בוועדות אחרות.

יוסי ישי: זה שמכניסים נציגי ציבור, למשל במועצה עליונה למזון, אי-אפשר לקחת סתם שני נציגי ציבור, אלא שני נציגי ציבור שמבינים במזון.

יוסי ישי: לכן, אני מוכן שנוסיף כאן שני נציגי ציבור - - -

טל סהר: אפשר לכתוב: נציגי החברה האזרחית שמגיעים מן התחום ושאינם מגדלים.

ישראל חסון: גב' טל, אני לא אעשה דבר כזה.

ישראל חסון: אני חושב שאני חייב שלהשאיר איזושהי הגדרה רחבה, ואת תמיד תוכלי לבוא ולהגיד על מה שנקרא תקינות הבחירה.

ישראל חסון: בסדר?

יוסי ישי: אני מציע אדוני, מאחר והעיקרון - - - ינסחו את זה, ינסחו את זה מיד.

ישראל חסון: קיבלתי.

ישראל חסון: אוקיי.

אתי בנדלר: ומה עם הערתה של עורכת-דין כספי לגבי סעיף ניגוד עניינים בתקנות עצמן?

יוסי ישי: נאמר כאן:

יוסי ישי: כל מי שנבחר.

אתי בנדלר: אנחנו מכירים את העניין הזה, ולכן אפשר היה לוותר על סעיפים כאלה בכל החוקים הספציפיים, לכאורה, בהתאם לטענתה של עורכת-דין אדלר-מינקה, אבל זה לא כך.

אתי בנדלר: עובדה היא שבחקיקה אנחנו מכניסים סעיפי ניגוד עניינים ספציפיים, ולכן השאלה אם אין מקום גם בחקיקה הזאת.

יוסי ישי: בואו נראה שאין פה סתירה פנימית-אוטומטית.

אתי בנדלר: נכון, זו הנקודה שהייתי רוצה שתתייחס אליה.

יוסי ישי: כי ברגע שאומרים: "מגדל" ו"ניגוד עניינים" יכולה להיות פה בעיה של סתירה מובנית, מה שנקרא.

יוסי ישי: אבל אנחנו צריכים את המגדלים האלה.

ישראל חסון: בוודאי.

ישראל חסון: אגיד לך משהו, מר ישי, אני קראתי את המשך החוק שד"ר טיבר – בסופו של דבר הוועדה המייעצת הזו אמורה לייעץ לשר להכיר בתאגיד הישראלי - - -

יוסי ישי: במקרה הזה.

ישראל חסון: ודאי.

יוסי ישי: אבל אני מניח שהוועדה המייעצת הזו - - -

לירון אדלר-מינקה: לא, היא לא מייעצת להכיר בתאגיד הישראלי.

לירון אדלר-מינקה: זה נכון שהיא יכולה לייעץ ב – התאגיד הישראלי הוא מוכר לפי ההכרה הבין-לאומית, אבל זה כן נכון - - -

ישראל חסון: תעשי לי סדר, התאגיד הישראלי צריך לקבל הכרה בין-לאומית?

אודליה אסולין-דגני: כן, של הארגון הבין-לאומי.

ישראל חסון: של ארגון הגג הבין-לאומי.

לירון אדלר-מינקה: כן.

יוסי ישי: זה כתוב בהמשך.

ישראל חסון: אוקיי, בסדר.

ישראל חסון: ואז בעצם הוועדה המייעצת אמורה לאשר את ארגון הגג הבין-לאומי?

לירון אדלר-מינקה: כן.

אודליה אסולין-דגני: כן.

יוסי ישי: בין היתר.

ישראל חסון: מה זה בין היתר, מה עוד?

יוסי ישי: תפקידים נוספים שהם לא בתקנות האלה.

ישראל חסון: תגיד לי מה.

אודליה אסולין-דגני: לא, יש גם בתקנות האלה.

לירון אדלר-מינקה: יש גם בתקנות האלה.

ישראל חסון: גב' אודליה, איזה עוד תפקידים יש לוועדה המייעצת?

אודליה אסולין-דגני: למשל, בנושא של ביטול התאגיד המקומי והחזרת ניהול "ספר העדר" לתאגיד אחר אחר-כך.

אתי בנדלר: זה ניגוד עניינים מובנה, משום שאם הם חברים בוועדה המייעצת, ודאי שהם לא ייעצו לבטל את ההכרה בהם.

טל סהר: בהחלט.

ירון אדלשטיין: סליחה, יש בלבול בהבנת התקנות, עם כל הכבוד.

ישראל חסון: בבקשה.

ירון אדלשטיין: יש ועדה מייעצת שהשר ממנה לצורך התקנת התקנות, ויש ועדה מייעצת שתמונה על-ידי השר לעניין ניהול "ספרי העדר".

ישראל חסון: מי הם חבריה?

ירון אדלשטיין: שהם - - -

ישראל חסון: חמישה עד שבעה – אלה.

ישראל חסון: שניים מהמשרדים, אוקיי, אז מה הבלבול?

ירון אדלשטיין: נכון.

ירון אדלשטיין: אני רוצה שתבינו שבניהול "ספר העדר" לא יכולים להיות מגדלים.

יוסי ישי: זה ברור.

ירון אדלשטיין: בהנהלת "ספר העדר" לא יכולים להיות מגדלים.

ישראל חסון: אבל בהכרה, במי התאגיד שרושם את "ספר העדר" וההכרה בו - - -

ירון אדלשטיין: יותר מזה, אגיד לך, הארגון הבין-לאומי אומר שכל גוף שיומלץ עליו לנהל את "ספר העדר", צריך לקבל את ברכת הדרך מהמגדלים – את זה אומר התקנון הבין-לאומי.

ירון אדלשטיין: זאת אומרת, שכל גוף שינהל - - -

ישראל חסון: תלכו אתנו לאט-לאט שנבין – על התאגיד המקומי אל מול ארגון הגג הבין-לאומי, מי ממליץ?

ירון אדלשטיין: זה יכול להיעשות בשתי צורות, ארגון קיים או שהוקם יכול לפנות לארגון הבין-לאומי ולבקש הכרה.

ישראל חסון: אוקיי.

ירון אדלשטיין: הוא אמור לעמוד בקריטריונים של הארגון הבין-לאומי.

ישראל חסון: אוקיי.

ירון אדלשטיין: והיה והוא עמד בתנאים, בעצם מי שצריך לאשר לשר את ההמלצה הזאת – זו הוועדה.

ישראל חסון: הוא אמור לאשר לשר להכיר בהכרה של הארגון הבין-לאומי, זה מה שהוא נדרש, בסדר?

ישראל חסון: כן, גברתי.

שלי סולומון: שמי שלי, מזכירה מעמותת הסוס הערבי - - -

ישראל חסון: יש פה גם את מי שמאכיל את הסוס הערבי?

שלי סולומון: המגדלים.

שלי סולומון: אני חושבת שבוועדה הזו, בגלל שהכול מאוד-מאוד ברור, אלו נהלים ברורים כדי לעמוד ב - - -

אתי בנדלר: בדרישות הבין-לאומיות.

שלי סולומון: ממש ברור.

שלי סולומון: אני חושבת שאולי כדאי להכניס מישהו מהצד המשפטי שיכול לבדוק את זה, אלו חוקים; עמדת בחוקים, לא עמדת בחוקים.

שלי סולומון: הוא יהיה הגוף הניטרלי, הוא גם יהיה הגוף הסמכותי לייעץ, עמד או לא עמד וזה פותר לנו את הבעיה.

יוסי ישי: אני חושב שמצאנו פתרון.

ישראל חסון: אני יכול לשאול אותך שאלה.

שלי סולומון: כן.

ישראל חסון: לפי ההיגיון שלכם, למה צריך להיות מגדל בוועדה הזו?

יוסי ישי: לא, לא, אני חושב שגיבשנו פה פתרון.

אוולין טיבר: לא צריך.

לירון אדלר-מינקה: לא צריך.

יוסי ישי: בדיוק.

יוסי ישי: אני רוצה להתקדם.

אוולין טיבר: יכול להיות מישהו שהיה פעם מגדל, שאין לו איזשהו אינטרס.

ישראל חסון: ד"ר טיבר, רוצה לומר לך, אותי מה שמדאיג זה הנראות, בסדר?

ישראל חסון: זה הנראות וההתנהלות.

ישראל חסון: לא אוהב פרצות, פשוט לא אוהב את זה, כשאני נותן לבעל עניין תפקיד בעל סמכות, אני בפירוש התחלתי בבעיה.

ישראל חסון: אם התפקיד של הוועדה המייעצת הזו, בסופו של דבר, לבוא ולהגיד לשר: אדוני השר, תדע לך שהתאגיד קיבל כדת וכדין – הרי השר לא מאשר את הארגון הבין-לאומי - - -

יוסי ישי: לא.

ישראל חסון: אלא שהתהליך הוא תהליך שקיבל כדת וכדין, אז בטח את צריכה להרחיק מזה את בעלי העניין, מבינה?

שלי סולומון: אז תנקה אותה מאינטרסים.

יוסי ישי: אדוני, אנחנו מציעים ככה, הוועדה המייעצת תורכב מחמישה: שלושה עובדי משרד החקלאות ושני נציגי ציבור שאינם מגדלים.

אתי בנדלר: שאינם מגדלים ואינם בעלים.

ישראל חסון: תודה רבה, אז לא סתם הִתשתי.

יוסי ישי: תודה רבה על ההערה, אפשר להתקדם.

יוסי ישי: לאן הגענו?

ישראל חסון: סעיף 2 על-פי התיקון.

יוסי ישי: כן.

ישראל חסון: אנחנו מאשרים אותו.

ישראל חסון: בעד אישור הסעיף – פה אחד

ישראל חסון: לא מבין – אני חייב לומר לכם, אני ככה קצת מסובך עם עצמי – השר צריך להכיר בארגון העוסק ברישום סוסים טהורי גזע, בארגון בין-לאומי.

ישראל חסון: זה מה שכתוב לי פה.

אתי בנדלר: כן, זה התהליך.

יוסי ישי: פרוצדורות כאלה קיימות גם בגופים אחרים.

יוסי ישי: למשל, אדוני היושב-ראש, בארגוני מגדלים, תראה –אנחנו נמצאים במצב שיש ארגון אחד, אבל יכול להיווצר מצב שיהיו שני ארגונים ואז הוא חייב את ההמלצה של הוועדה המייעצת, איזה משניהם לבחור.

ישראל חסון: איזה ארגון בין-לאומי?

יוסי ישי: כן, כן.

יוסי ישי: בחקלאות יש לנו מלא כאלה: ארגון מגדלי הירקות והפרחים, אדוני מכיר.

ישראל חסון: כן, כן, כן.

יוסי ישי: אלו שני ארגונים, ואז הוועדה המייעצת צריכה להמליץ לשר איזה משני הארגונים הוא הארגון היציג, זה הכרחי.

ישראל חסון: אז סעיף 3 גם מאושר, אם אין הערות.

ישראל חסון: בעד אישור הסעיף – פה אחד

ישראל חסון: חבר'ה, יש הערות?

אביגל כספי: כן, דבר ראשון לגבי סעיף "תקנת משנה (ד)", כשאתם כותבים "דיווחים נוספים" למה אתם מתכוונים?

אביגל כספי: זה לא יהיה רחב מדי?

יוסי ישי: פירטנו בנספח את דיווחי החובה, הם מפורטים.

יוסי ישי: הם מופיעים בטור א' לתוספת, אבל יתכן והשר ירצה לבקש דיווחים נוספים – זה זכותו.

אתי בנדלר: השאלה מה זה דיווחים נוספי, האם השר יוכל לבקש דיווח על מספר המפגשים בארוחות ערב של חברי ה - - - זה צריך להיות דיווחים שהם רלוונטיים לעניין.

יוסי ישי: נוגעים לעניין?

יוסי ישי: את רוצה להוסיף את המילים: "נוגעים לעניין".

אתי בנדלר: כן, כן, כן.

יוסי ישי: בסדר.

יוסי ישי: אז נוסיף את המילים: "נוגעים לעניין".

ישראל חסון: למה כותבים פה יפעיל אתר אינטרנט.

ישראל חסון: למה לא כותבים "יפעיל שקיפות"?

אתי בנדלר: לא, כי היום הם יכולים לומר שתבוא לעיין אצלך במשרד – זה שקיפות.

אביגל כספי: עוד הערה.

ישראל חסון: בבקשה, גברתי.

אביגל כספי: בתקנת משנה (ה) כתוב שהשר רשאי לפתור, לפי בקשת הארגון, מפרסום דיווחים, ובעצם זה יכול להיות - - -

ישראל חסון: באיזה סיטואציה, באמת, השר יכול להפעיל את זה, גב' אודליה?

ישראל חסון: יש משהו שקשור לגרעין האירני פה?

אודליה אסולין-דגני: לא.

אודליה אסולין-דגני: יש לי משהו להעיר גם בנושא הדיווחים.

אודליה אסולין-דגני: למעשה, הפרסום של הארגון במסגרת אתר האינטרנט כולל – לפי תקנון של כל ארגון יש את הנתונים שאותם הוא מפרסם לציבור.

אודליה אסולין-דגני: יתכן שהארגון ישנה את התקנון שלו ובעצם יבקש שלא לפרסם נתונים מסוימים שבעבר כן נהג לפרסם, ואז יכולה לבוא בקשה כזאת מהארגון אל המדינה, אלינו, באמצעות התאגיד, שלא לפרסם נתונים מסוימים שבעבר פורסמו.

אודליה אסולין-דגני: זו למעשה הכוונה.

אודליה אסולין-דגני: כי כרגע, במה שכתוב בתוספת לתקנה (ד), יש חלוקה לדיווחים למשרד החקלאות ופרסומים לציבור.

אודליה אסולין-דגני: אנחנו מתכוונים לשנות את זה בהמשך ולהבחין בין דיווחים שיהיו אך ורק למשרד, לשר, שזה הדוחות הכספיים, לבין פרסומים לציבור שהכוונה היא לציבור המגדלים שזה נתונים של "ספר העדר" - - -

ישראל חסון: גב' אודליה, אני הבנתי, תודה.

ישראל חסון: מר קדמון.

מרדכי כהן קדמון: רק הערה אחת, יש לנו מקרה ספציפי כזה שקשור לאגודה בין-לאומית של רישום "ספר העדר" של הקוורטר, שהם מתנגדים לפרסום נתונים פרטניים על הרישום שלהם, ולכן היה צורך, מלכתחילה, להכניס את האפשרות הזאת לתקנות.

ישראל חסון: איזה דברים למשל הם אוסרים?

יוסי ישי: את יכולה להסביר?

רותי שדמות: עמותת סוסי הקוורטר הישראלית היא בעצם affiliation של העמותה האמריקאית.

ישראל חסון: היא בעצם מה?

ישראל חסון: סליחה.

רותי שדמות: סניף, affiliate.

ישראל חסון: אוקיי.

רותי שדמות: בעצם אנחנו פועלים לגמרי תחת החוקים שלהם ואחד הדברים שבעצם אסורים עלינו – לי יש רשימה שמית של כל מי שיש לו סוס קוורטר בישראל ורשימה שמית של כל סוסי הקוורטר בישראל.

רותי שדמות: גם בארצות-הברית הם לא מפרסמים את הרשימות האלה, כלומר, אם אתה נכנס לאתר ויש לך שאלה ספציפית לגבי סוס מסוים, יש לךP number , אתה נכנס בעזרת המספר הסודי שלך, ואתה יכול לשאול שאלה ספציפית לגבי סוס, אם יש לך את הנתונים שלו: שם ומספר.

רותי שדמות: כנ"ל לגבי שופטים, הם לא מפרסמים לציבור הרחב את רשימת השופטים האמריקאים והאירופאים שהם שופטים - - - וכנ"ל לגבי הסוסים.

ישראל חסון: טוב, בסדר גמור.

ישראל חסון: מרגע שאנחנו כוללים עלינו את הארגון הבין-לאומי אנחנו כפופים.

אתי בנדלר: האמת היא שעורכת-דין כספי ביררה עוד במשרד האם נתוני המגדלים עצמם או הבעלים, בעיקר הבעלים, מתפרסמים באותו אתר פתוח לציבור, כי הייתי בטוחה שהדברים ראויים והבנתי שהתשובה שניתנה לכך היא שלילית.

ישראל חסון: נכון, זה הצהרת מס.

רותי שדמות: לא רק, זו חדירה לפרטיות.

ישראל חסון: בסדר, אוקיי, מאה אחוז.

אתי בנדלר: באמת מהיבטים של הגנה על הפרטיות, אנחנו ביררנו את זה מראש.

ישראל חסון: כן, גב' טל.

טל סהר: רציתי לשאול אם יש עוד קריטריונים שהם תנאי סף לתאגיד, מלבד זה שהוא תאגיד ללא מטרת רווח.

קריאה: הוא מקבל את ההכרה של הארגון הבין-לאומי.

יוסי ישי: כתוב פה, הכול כתוב לך פה, כל סעיף 4.

ישראל חסון: גב' טל, תשרשרי את זה מלמעלה.

ישראל חסון: תשמעי, יש פרמטרים של הארגון הבין-לאומי שאותם לא שמים, כמו: מה צריך להיות תאגיד כזה.

טל סהר: אז התאגיד שלנו ייבחר על סמך התנאים הבין-לאומיים וזהו.

אודליה אסולין-דגני: נכון מאוד.

ישראל חסון: פה הוספת על התנאים - - - ודאי.

יוסי ישי: ודאי.

טל סהר: אין תנאים חיצוניים אחרים שאתם רוצים להוסיף לו.

ישראל חסון: את יכולה רק להוסיף, תגידי מה את רוצה להוסיף, יש לך איזשהו תנאי?

טל סהר: אני לא יודעת.

טל סהר: אני שואלת אם מעבר לקיום של החוקים הבין-לאומיים אין עוד משהו חשוב שצריך להיות פה.

ישראל חסון: לשאלה שלך קיבלת תשובה.

ישראל חסון: השאלה אם יש לך עוד תנאי שאת חושבת שהוא צריך להיות, אם לא, אנחנו פשוט ממשיכים הלאה.

ישראל חסון: בבקשה.

לירון אדלר-מינקה: בהמשך למה שדובר כאן על הפרסומים, לפי תקנה (ג) בעצם כל מה שמדווח לשר מפורסם באינטרנט לציבור, לא משנה אם זה לכל - - - אני מבינה שיש ארגונים שמפרסמים את אתר האינטרנט שלהם לכלל הציבור, ויש ארגונים שמפרסמים רק לציבור המגדלים.

לירון אדלר-מינקה: בכל אופן, האמירה היא שכל הדיווחים שמגיעים למשרד החקלאות הם מה שמפורסם באינטרנט זו אמירה, לפי מה שדיברנו כאן, לא נכונה.

לירון אדלר-מינקה: זאת אומרת, צריך לכתוב שמה שכתוב ב-(ג), את הדיווחים לשר לפי תקנת משנה (ד), צריך לשנות את הניסוח שמה שיפורסם יהיה או לפי נהלי הארגון – אני הבנתי שמה שרוצים לפרסם לאינטרנט או לציבור זה לפי נהלי הארגון, כל ארגון לפי הנהלים שלו.

אודליה אסולין-דגני: כן, כן.

אודליה אסולין-דגני: זה לפי נהלי הארגון.

אוולין טיבר: כן.

ישראל חסון: השר לא יכול לדרוש פרסום או לפרסם משהו שהוא לא בהתאם לנוהלי הארגון.

ישראל חסון: פה מקור הסמכות זה נוהל הארגון.

לירון אדלר-מינקה: פשוט צריך לשנות בגלל זה את הסיפה של סעיף (ג).

לירון אדלר-מינקה: ולגבי סעיף 4(ד), רק רציתי לשאול אם אפשר לפטור את התאגיד מדיווח למשרד החקלאות – זה מה שכתוב – שהשר רשאי לפטור את התאגיד מחובת דיווח למשרד החקלאות בהתאם להנחיות הארגון הבין-לאומי - - -

אודליה אסולין-דגני: לא: או מחובת פרסום דיווחים, שזה לפי בקשת הארגון הבין-לאומי הנוגע לעניין ובהחלטה מנומקת היטב.

אודליה אסולין-דגני: חובת הפרסום באתר האינטרנט, לא מחובת הדיווח – מה שמחובת הדיווח למשרד, זה בהחלטה של השר, מה שמחובת פרסום דיווחים באתר האינטרנט, זה בהתאם להוראות הארגון הבין-לאומי.

אתי בנדלר: אז אני לא מבינה, זה יהיה בתקנת משנה (ג).

לירון אדלר-מינקה: אני פשוט חושבת שאת הסיפה של סעיף (ג) "וכן את הדיווחים לשר לפי תקנת משנה (ד)" צריך לשנות.

לירון אדלר-מינקה: זאת אומרת, שיהיה ברור שמה שמפורסם באינטרנט זה לא הדיווחים לשר, אלא הפרטים בהתאם לנהלי הארגון.

אתי בנדלר: שיהיה ברור בנוסח שבהתאם לנוהלי הארגון מתייחס רק לדיווחים לשר, כן?

לירון אדלר-מינקה: ברור.

אודליה אסולין-דגני: כן.

ישראל חסון: כפוף לשתי הערות האלה שדיברנו עליהם, אנחנו מאשרים את סעיף 4.

ישראל חסון: את הניסוח המדויק תגמרו.

ישראל חסון: בבקשה.

ישראל חסון: הצבעה בעד אישור הסעיף - פה אחד הסעיף אושר.

ישראל חסון: א', יש לכם פה שגיאת כתיב, כדאי שתתקנו אותה: "הודעה על הפסקת ניהול ספר עדר", כתוב פה: "על הפקת ניהול ספר עדר".

ישראל חסון: אבל אני חייב לומר לכם שהסדר פה לא כל-כך מסתדר לי מרוח התקנות.

ישראל חסון: הסדר צריך להיות: "הכרת הארגון הבין-לאומי בתאגיד בוטלה", זה חייב להיות ראשון, אסביר לך למה, מר ישי.

יוסי ישי: אין בעיה, מקובל.

ישראל חסון: תן לי להסביר לך מבחינה הגיונית למה.

ישראל חסון: תקשיב, לך אין לכאורה, כלים מובנים לכל הסעיף, "לתאגיד אין תשתית ארגונית ומינהלית מתאימה לניהול ספר העדר" - - -

יוסי ישי: לא, לא, לא, זה "או", זה לא "וְ".

ישראל חסון: לא משנה.

יוסי ישי: גם אם הארגון הבין-לאומי לא ביטל את ההכרה - - -

ישראל חסון: איך יש לך כלי לבדוק את זה?

יוסי ישי: כן, ודאי.

ישראל חסון: אתה שואל את הארגון הבין-לאומי.

יוסי ישי: לא, אין קשר.

יוסי ישי: השר מינה תאגיד מסוים, פתאום מתברר לו שאין לו תשתית ארגונית – כולה אדם אחד - - -

ישראל חסון: השר לא ממנה את התאגיד.

ישראל חסון: את זה אני לא מבין.

ישראל חסון: מי שממנה את התאגיד זה הארגון הבין-לאומי שמכיר בו.

ישראל חסון: זה תנאי סף, נכון?

יוסי ישי: כן, אבל השר רשאי, לאחר התייעצות, להודיע לארגון הבין-לאומי שהכיר בתאגיד, כי החליט להפסיק את ניהול "ספר העדר".

יוסי ישי: זאת אומרת, הוא פונה לארגון הבין-לאומי ואומר לו: אדוני הנכבד, אני חשבתי שהתאגיד הזה עומד בדרישות, היום הגעתי למסקנה שהוא לא עומד בדרישות בגלל שאין לו תשתית ארגונית ניהולית.

ישראל חסון: איזה אמצעי פיקוח יש לך על זה?

יוסי ישי: תלונות מגדלים שאומרים: תשמע, הבן-אדם הזה לא עובד.

לירון אדלר-מינקה: הוא מבקש גם דוחות כספיים, זה חלק מהדיווחים לשר.

יוסי ישי: זה קורה, זה לא לכל החיים.

אודליה אסולין-דגני: ומה שלא דיווח - - - ההתנהלות שלו.

ישראל חסון: בסדר, בסדר.

ישראל חסון: סעיף 5 יש עוד הערות?

יוסי ישי: לא, עוד לא סיימנו.

יוסי ישי: לא קראנו את הכול, (ב) עכשיו.

ישראל חסון: לא, אצלי סעיף (ד) זה מתחיל - - -

יוסי ישי: יש פה טעות במספור, אתה יכול לתקן את המספור.

אודליה אסולין-דגני: עכשיו זה (ה).

אתי בנדלר: תעבור לבא, יש פעמיים (ד).

ישראל חסון: אוקיי.

אביגל כספי: אני רוצה להעיר כמה הערות.

ישראל חסון: בבקשה.

אביגל כספי: בנוגע לתקנה 5(א), כאשר ההכרה בתאגיד הישראלי מבוטלת, איך בעצם השר יודע על כך?

יוסי ישי: יש הודעה, יש הודעה.

יוסי ישי: זה קרה, הארגון הבין-לאומי מודיע על פסילת "ספר העדר".

אביגל כספי: הארגון הבין-לאומי מודיע לשר?

אתי בנדלר: או לארגון עצמו?

אתי בנדלר: זאת השאלה.

יוסי ישי: הוא מודיע לארגון.

אתי בנדלר: מודיע לארגון?

יוסי ישי: כן.

מרדכי כהן קדמון: מודיע לארגון על הפסקת פעילותו ועל פסילתו.

ישראל חסון: אם השר אחראי והוא לא חלק משרשרת הדיווח, אז?

ישראל חסון: עד שהארגון לא מודיע לו, אתה יכול לחיות שנה בתקלה, סתם דוגמא.

מרדכי כהן קדמון: המגדלים עצמם ירוצו ויודיעו כבר, המגדלים יודיעו מיד.

מרדכי כהן קדמון: לא יקרה דבר כזה, הוא לא יכול לפעול יותר.

יוסי ישי: קורה דבר כזה, שאם "ספר העדר" נפסל, אין יותר פספורטים לסוסים, אי-אפשר להזיז יותר סוסים מהארץ ולייבא.

יוסי ישי: יש פה עצירה מוחלטת של העגלה.

ישראל חסון: אתה אומר שהחיים יריצו אותם לדווח.

יוסי ישי: חד וחלק, זה קרה.

יוסי ישי: מגדלים שיגעו אותנו בגלל ש"ספר העדר" נפסל.

ישראל חסון: אוקיי.

אביגל כספי: אבל בכל זאת, אני מציעה שהתאגיד הישראלי יחויב להודיע על כך לשר.

יוסי ישי: שמי?

אביגל כספי: התאגיד הישראלי שהיתה לו הכרה מהארגון הבין-לאומי ידווח לשר.

יוסי ישי: ואם הוא לא יעשה את זה?

ישראל חסון: לא משנה - - -

אתי בנדלר: לא משנה, אבל תטיל עליו - - -

אביגל כספי: עוד הערה.

אביגל כספי: בתקנת משנה (ג) כתוב ככה: "על תאגיד אחר שלא למטרות רווח שמתקיימים בו התנאים שבתקנה 4(א)".

אביגל כספי: דבר ראשון, בתקנה 4(א) כבר כתוב שאנחנו דורשים דווקא תאגיד שלא למטרת רווח, אבל הייתי מציעה בכלל לבטל את ההפניה לתקנה 4 ולפרט פה ישירות את הדרישות, כי פה סעיף 4(א) מדבר על מצב שבו הארגון הבין-לאומי מכיר בתאגיד ישראלי.

אביגל כספי: תקנה 5(ג) עוסקת במצב עניינים אחר בו אין הכרה של הארגון הבין-לאומי, אלא יש בקשה שלו, ולכן הייתי מציעה שבמקום להפנות לתקנה 4(א), התנאים של תקנה 4(א), מלבד התנאי של הכרה של ארגון בין-לאומי, יפורטו בתקנת משנה (ג).

ישראל חסון: תראי, אני אגיד לך משהו, עורכת-דין כספי.

ישראל חסון: מאחר שהשר לא יכול להכיר בתאגיד שלא מוכר על-ידי הארגון הבין-לאומי ושם נקודת הפתיחה, אז אני לא מבין פה בכלל את זה: "ובלבד שנתן הזדמנות לציבור המגדלים ובעלי הסוסים טהורי הגזע הנוגעים לעניין להביא בפניו את עמדתם בקשר להעברת ניהול ספר העדר" – הוא לא יכול לפסול ארגון שהוכר על-ידי הארגון הבין-לאומי, הוא לא יכול.

ישראל חסון: הוא יכול אלא אם יתקיימו תנאים מסוימים.

יוסי ישי: בדיוק.

ישראל חסון: בסדר?

ישראל חסון: אלא אם יתקיימו תנאים מסוימים כפי שהגדרנו אותם פה, בסדר?

יוסי ישי: נכון.

ישראל חסון: אם לא התקיימו התנאים בהיבט של פוליטיקה פנים-מגדלים, הוא לא יכול לעשות בעצם שום דבר, כי כל מי שרוצה לנהל "ספר עדר" צריך לקבל את האישור של הארגון הבין-לאומי.

יוסי ישי: אמת.

ירון אדלשטיין: אמת.

ישראל חסון: אז אני חושב שזה שליקס על חגורה על שליקס.

יוסי ישי: נכון.

ישראל חסון: אנחנו קושרים לעצמנו גם את הרגל, ככה אני מבין.

יוסי ישי: נכון.

אביגל כספי: זו בעיה ניסוחית, זה לא משהו מהותי.

אתי בנדלר: יש כאן איזשהו טרמינולוגיה.

יוסי ישי: אה, ניסוח, כן.

יוסי ישי: יכול להיות.

יוסי ישי: טוב, 4(א) היא רוצה לפרט, אין לי התנגדות.

אתי בנדלר: כי הרי ברור שבאותו שלב אין לו עדיין את ההכרה של התאגיד הבין-לאומי, נכון?

ישראל חסון: אם אין לו אז אין לו.

יוסי ישי: אין לי התנגדות.

אתי בנדלר: לא, אבל לפי איך שכתוב – כתוב שמחויב שתהיה לו הכרה של הארגון הבין-לאומי.

אביגל כספי: כתוב שאחד התנאים בתקנת משנה 5(ג) היא קיום כל התנאים בתקנה 4(א).

אביגל כספי: אחד מהתנאים בתקנה 4(א) הוא שתהיה הכרה של הארגון הבין-לאומי, ברגע שאין – פה מלכתחילה אנחנו עוסקים במצב שאין הכרה של הארגון הבין-לאומי, ולכן - - -

לירון אדלר-מינקה: זה לא בטוח, כי יש גם סיבות אחרות לביטול ההכרה - - - זאת אומרת, יכול להיות מצב שהשר ביטל הכרה בתאגיד כי הוא לא מתנהל כמו שצריך - -

ישראל חסון: מתנהג בניגוד להוראות לפי חוק.

לירון אדלר-מינקה: - - ויש לך ארגון אחר, תאגיד אחר, שמוכר בין-לאומית - - -

אביגל כספי: נכון, אבל מה שאני אומרת, שכדי לכסות את כל המצבים, בגלל שיש ארבעה מקרים - -

יוסי ישי: את רוצה לפרט אותם.

אביגל כספי: - - שבהם ההכרה יכולה - - -

ירון אדלשטיין: אני רוצה שתבינו דבר אחד, יכול להיות - -

ישראל חסון: אתה רוצה שנבין דבר אחד, אנחנו מנסים להבין פה כמה דברים, ואנחנו נתקעים בגלל זה.

ירון אדלשטיין: - - יכול להיות מצב שהשר מטיל על ארגון לנהל "ספר עדר" בשלב ביניים, שעוד לא קיבל הכרה על-ידי ארגון בן-לאומי, הוא צריך לעבור תהליך של הסמכה על-ידי הארגון הבין-לאומי, של בדיקות, של עבודה לפי הנהלים, עד שהוא מקבל את ההכרה הסופית.

יוסי ישי: שלב הכנה.

ירון אדלשטיין: שלב הכנה, וזה בא פה לאפשר את זה.

ישראל חסון: הוועדה המייעצת צריכה לייעץ.

אתי בנדלר: זה תומך בעמדה שלך.

ישראל חסון: בגלל זה אסור שיהיו מגדלים בוועדה המייעצת, מבין?

ירון אדלשטיין: אני חולק, אבל לא אתווכח.

ישראל חסון: תחלוק.

ישראל חסון: סוחרי סוסים, אנחנו יודעים מה זה, נכון?

ירון אדלשטיין: אני חושב שצריך להיות מישהו מקצועי, שמבין איך לנהל "ספר עדר".

ישראל חסון: לא, מה הקשר?

ישראל חסון: בשביל לנהל "חברה קדישא" צריך להיות מת?

יוסי ישי: לא.

ישראל חסון: נביא לך בעל מקצוע.

ישראל חסון: נביא את ד"ר טיבר שתסביר לנו.

יוסי ישי: סיימנו.

אתי בנדלר: הבנתם את השינוי נוסח שמתחייב?

אביגל כספי: הערה אחרונה.

יוסי ישי: במקום 4(א), את רוצה פירוט?

אתי בנדלר: כן, שההכרה של הארגון הבין-לאומי הוא לא אחד מהם.

אביגל כספי: כן.

יוסי ישי: במקום 4 (א) נכתוב פירוט.

ישראל חסון: חשבתם שלעבור אותנו זה פשוט.

ישראל חסון: בבקשה.

יוסי ישי: לא חשבנו.

אביגל כספי: אז רק לגבי ההזדמנות שניתנת לציבור המגדלים ובעלי הסוסים, סעיף קטן (ד).

אביגל כספי: כתוב פה שתינתן הזדמנות לציבור המגדלים, אנחנו רוצים רק להוסיף את המילה: "סבירה".

יוסי ישי: כן, בסדר, ודאי.

אתי בנדלר: זה בשביל להקל עליכם.

יוסי ישי: ברור.

לירון אדלר-מינקה: זה גם בתקנת משנה (ה), זה פשוט מופיע כבר.

יוסי ישי: גם ב-(ה) אותו סדר.

ישראל חסון: עוד הערות, רבותי.

לירון אדלר-מינקה: הערה קטנה.

לירון אדלר-מינקה: בתקנת משנה (ז) ו-(ח) כתוב כאן ש"על תאגיד שהוטל עליו ניהול ספר העדר" ומפנים רק ל-5(ג) ולא ל-5(ד), זאת אומרת, שרוצים להגיד שהחובות שיחולו הם חובות לפי תקנה 4 ומחילים את זה רק על תאגיד לפי תקנת משנה 5(ג) ולא לפי תקנת משנה 5(ד).

לירון אדלר-מינקה: צריך להוסיף גם את (ד).

לירון אדלר-מינקה: גם ב-(ח) וגם בתקנת משנה (ז).

ישראל חסון: בסדר גמור, עוד הערות.

ישראל חסון: רבותי, כפוף להערות שלכם, אנחנו מאשרים את 5.

ישראל חסון: גב' אודליה, בבקשה.

ישראל חסון: הצבעה בעד אישור הסעיף - פה אחד הסעיף אושר.

ישראל חסון: הערות, רבותי.

ישראל חסון: בבקשה, שש אושר.

ישראל חסון: הצבעה בעד אישור הסעיף - פה אחד הסעיף אושר.

ישראל חסון: רבותי, הערות.

ישראל חסון: בבקשה, שבע גם מאושר.

ישראל חסון: הצבעה בעד אישור הסעיף - פה אחד הסעיף אושר.

יוסי ישי: תוספת.

אודליה אסולין-דגני: תוספת (תקנה 4(ד)) דיווחים למשרד החקלאות ופרסומים לציבור

אביגל כספי: יש לי רק שאלה: במסגרת הדיווחים, אותם תאגידים שמנהלים את "ספרי העדר" גובים דמי-חבר, גובים כל מיני תשלומים?

יוסי ישי: כן, ודאי.

ישראל חסון: זה תאגיד שהוא לא למטרות רווח.

ירון אדלשטיין: גובים אגרות, בוודאי.

אוולין טיבר: כן, כן - - -

אתי בנדלר: וזה מופיע ב"ספר העדר": מי שילם ומי לא שילם דמי-חבר?

יוסי ישי: בדוחות הכספיים של התאגיד.

אוולין טיבר: יש שני דברים בעמותת הסוס הערבי; יש את עמותת הסוס הערבי, מתוך המכלול של עמותת הסוס הערבי יש את "ספר העדר".

אוולין טיבר: "ספר העדר" עצמו לא מנהל את הכספים, אלא עמותת הסוס הערבי מנהלת את הכספים וזה כולל את "ספר העדר" - -

ישראל חסון: זה מחלקה בעמותת הסוס הערבי.

אוולין טיבר: - - חוץ מדמי-חבר שהאנשים משלמים, הם משלמים על כל דבר.

לאה ורון: מה, בערך, התקציב השנתי של עמותה כזאת, של עמותת הסוס הערבי?

ישראל חסון: מה שאמרת מאוד מעניין, אז מחר תצטרכו לנהל את "ספר העדר", את צריכה להיות כבר תאגיד בפני עצמו שהוא לא למטרות רווח.

אוולין טיבר: "ספר העדר" עצמו הוא בתוך העמותה.

ישראל חסון: כן.

שלי סולומון: זו עמותה שהיא לא למטרות רווח.

ישראל חסון: עמותה יכולה להיות למטרות רווח.

שלי סולומון: "ספר העדר" מנוהל דרך - - -

ישראל חסון: אבל הוא יצטרך להיות תאגיד בפני עצמו, לפי מה שכתוב כאן, נכון?

אתי בנדלר: לא, הכול מנוהל על-ידי עמותה שהיא אינה למטרות רווח.

אוולין טיבר: חלק עצמאי בתוך העמותה.

אודליה אסולין-דגני: גם בתקנות העמותה, "ספר העדר" הוא חלק מהתקנות.

אתי בנדלר: אני רוצה לשאול: נניח שיש לי סוס ערבי, ואני אמורה לשלם לכם דמי-חבר, אוקיי?

אתי בנדלר: ואני לא משלמת את דמי-החבר, האם - - -

יוסי ישי: דמי-רישום, לא דמי-חבר.

אתי בנדלר: אינני יודעת, הם מדברים - - -

אוולין טיבר: גם וגם.

אתי בנדלר: גם וגם, יותר טוב שניהם.

אתי בנדלר: האם - - -

אוולין טיבר: לא מקבלת את השירות של "ספר עדר".

אתי בנדלר: לא, אין לכם סמכות, כי מרגע שאתם אמורים לנהל את "ספר העדר", אתם אמורים לנהל את "ספר העדר" ללא תנאים.

יוסי ישי: נכון, בדיוק.

אוולין טיבר: יש נהלים.

ישראל חסון: נהלים – שהסוס יהיה ערבי ויקראו לו מוסטפה – לא, אני לא צוחק, היא צודקת מאת האחוזים, אני לא רוצה להיות חבר בעמותה, ורוצה שתנהלי לי אותו ב"ספר העדר".

יוסי ישי: אין קשר.

יוסי ישי: סליחה, התקנות הם שלנו.

יוסי ישי: אסביר, אני רוצה להיצמד לתקנות.

יוסי ישי: אנחנו מדברים על תאגיד שלא למטרות רווח, הוא רשאי לגבות דמי-שימוש או דמי-שירות זה לצורך כיסוי ההוצאות שלו, ולכן הדוחות הכספיים שלו מבוקרים על-ידי שר החקלאות.

יוסי ישי: למעשה, הוא צריך לעשות איזושהי הערכה, איזושהי תחזית – זה הכול.

ישראל חסון: התאגיד שרושם את "ספר העדר" - - -

יוסי ישי: נכון, רק זה.

ישראל חסון: מר ישי, תקשיב טוב לשאלה, השאלה של גב' בן דור אומרת את הדבר הבא: אני רוצה שהיא תרשום אותי ב"ספר העדר", ולא רוצה להיות חבר בעמותה.

יוסי ישי: נו, אז מה?

אוולין טיבר: זה דמי קבלת שירות שנתיים.

אוולין טיבר: זה כולל כל דבר ש - - -

ישראל חסון: אז אין הבדל אצלך - - -

יוסי ישי: סליחה, ברגע שנבחר תאגיד שמנהל את "ספר העדר", כל בעל סוס שנוגע ל"ספר העדר" של אותו זן ומִן, רשאי תמורת תשלום האגרה לתאגיד' לרשום את "ספר העדר"' בין שהוא חבר בעמותה, ובין שהוא לא חבר בעמותה.

יוסי ישי: התאגיד נותן שירותים מטעם השר.

יוסי ישי: נקודה.

לאה ורון: שמה גובהה?

ישראל חסון: האגרה קבועה.

ישראל חסון: מי קובע את גובה האגרה?

יוסי ישי: מאחר שאמרנו שזה תאגיד שלא למטרות רווח חייב להיות איזון בין הוצאות התפעול שלו לבין הסכומים שהוא גובה.

לאה ורון: והסכום של האגרה הוא?

יוסי ישי: הסכום של האגרה הוא ממוצע העלויות.

לאה ורון: והוא?

לאה ורון: בשנת 2010 כמה הוא היה?

יוסי ישי: צריך לקבוע, התאגיד יצטרך להגיד - - -

לאה ורון: בערך.

יוסי ישי: מישהו יכול להגיד כמה זה עולה בערך?

שלי סולומון: בערך 400 שקל.

ירון אדלשטיין: 400 שקל.

ישראל חסון: 400 שקל זה החברות בעמותה?

יוסי ישי: לא.

שלי סולומון: זה דמי-השירות.

יוסי ישי: דמי שירות.

אתי בנדלר: זה עבור הכול.

אתי בנדלר: נו, בחייך מר ישי, הם אומרים מפורשות - - -

יוסי ישי: אז מה אם הם אומרים, זה לא התקנון.

אתי בנדלר: אז הם לא יודעים.

ישראל חסון: ואם אני רוצה מכם גם כובע באירוע השנתי של תצוגת ה - - -

יוסי ישי: לכן אני אמרתי שאני לא מסכים עם כל מה שנאמר כאן - - -

ישראל חסון: זה מחוץ ל-400?

לירון אדלר-מינקה: אבל זה התאגיד שמתנהל בחו"ל - - - זה תאגידים שמתנהלים היום בחו"ל.

שלי סולומון: - - -

ישראל חסון: זה לא למטרות רווח, גב' שלי?

יוסי ישי: סליחה, מערבבים פה דברים.

לירון אדלר-מינקה: הם משלמים היום לתאגידים בחו"ל.

אוולין טיבר: בכל העולם יש תשלומים כאלה.

לאה ורון: 400 שקל זה עבור סוס?

אוולין טיבר: לא, זה עבור כל בן-אדם.

לאה ורון: ואם יש לי חמישה סוסים?

לאה ורון: אני עדיין משלמת 400 שקל, ואם יש לי סוס אחד אני משלמת 400 שקל?

אוולין טיבר: כן, כן.

אוולין טיבר: גם אם יש לך 50 סוסים.

אוולין טיבר: פעם אחת בשנה משלמים את הסכום הזה לכל השירותים שהעמותה נותנת, בתוך זה השירותים של "ספר העדר".

אוולין טיבר: ספציפית לכל עניין של הסוסים משלמים על - - -

יוסי ישי: חבר'ה, סליחה - - - מדובר בפעולה די מורכבת.

יוסי ישי: נוכחתי וראיתי: כדי לרשום סוס ולהפיק לו דרכון יש פה פעולה שאיש מקצוע, שמאי, צריך לראות את הסוס - -

ישראל חסון: ודאי.

יוסי ישי: - - צריך לזהות את הסימנים שלו, השמאי יצטרך לעבור את שושלת היוחסין שלו אחורה, זו פעילות לא פשוטה.

אתי בנדלר: דין סוס אחד כדין חמישה סוסים או 50 סוסים?

יוסי ישי: כל סוס עושה את אותו תהליך.

אתי בנדלר: אבל צריכים להשקיע בכל סוס לחוד.

יוסי ישי: נכון.

אתי בנדלר: לכן, האם לא יוצא כתוצאה מכך שבעל סוס אחד מסבסד את בעל העדר של 50 סוסים?

ירון אדלשטיין: לא, זה לא כך.

אוולין טיבר: לא, לא.

יוסי ישי: לא, לא.

יוסי ישי: לכן, אני אומר, זה לא דמי-חבר.

אודליה אסולין-דגני: אין דמי חבר, אין דמי-חבר.

ירון אדלשטיין: יש אגרות.

אוולין טיבר: מה שמשלמים מכסה את העלויות.

ישראל חסון: טוב, חבר'ה, הספיק לנו עם סוסים.

ישראל חסון: יש למישהו הערה?

ישראל חסון: אז אנחנו מאשרים.

ישראל חסון: תודה רבה לכולם.