ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 106, 2011-11-14 12:00

רונית תירוש: צהרים טובים.

רונית תירוש: אני פותחת את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה שהיא ישיבת המשך בנושא הצעת חוק חשיפת פרטי מידע של משתמש ברשת תקשורת אלקטרונית, התשע"ב-2011.

רונית תירוש: מצטרף אלינו גם חבר הכנסת זבולון אורלב שהוא יוזם הצעת החוק הזאת.

רונית תירוש: בדיון האחרון הגענו לאישור סעיף 6.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא אישרנו את סעיף 6.

רונית תירוש: הגענו אליו.

רונית תירוש: ברשותכם, אני רוצה לחזור אחורה כדי לוודא שאנחנו לא עושים איזשהו מהלך שבסופו אנחנו אולי עלולים להתחרט במשהו.

רונית תירוש: בסעיף 3, הנושא של דרישת נתון מזהה.

רונית תירוש: אני רוצה לציין שמה שכרגע מונח לפניכם, זה הנוסח המתוקן לאחר שתיקנו בהסכמת משרד המשפטים כמה וכמה מהנוסחים שהיו לפנינו, עד סיעף 6, וזה כבר הנוסח המתוקן.

קריאה: גברתי תאפשר לנו להתייחס לתיקונים האלה בסעיפים קודמים?

רונית תירוש: אתה רואה שאני חוזרת.

רונית תירוש: עוד לא סיימתי את דבריי.

זבולון אורלב: בקריאה השנייה והשלישית.

רונית תירוש: יוזם הצעת החוק בוודאי רוצה להתקדם, אבל אני רוצה בכל זאת להתעכב על הנושא של נתון מזהה והנושא של דרישת נתון מזהה כאשר מדובר בסעיף 3.

רונית תירוש: אני ביקשתי להזמין לדיון הזה מישהו שהוא מומחה בנושא מחשבים בהקשר של IP ו-ISP וכולי.

רונית תירוש: אני מודה שאני פחות בקיאה בזה.

רונית תירוש: אנחנו בעצם רצינו ליצור איזשהו מדרג – ואני מדברת עכשיו על המהות ועוזבת לרגע את הנוסח – כאשר אני באה לספק שירות ואומרת שנגרם לי עוול ואני מבקשת שייתנו לי נתון מזהה.

רונית תירוש: רצינו ליצור איזשהו מדרג שלא מיד אני מקבלת את האדם שכתב את מה שכתב.

רונית תירוש: זה דבר שעשוי להתברר בבית המשפט.

רונית תירוש: אנחנו נקבל מהספק איזשהו נתון שיאפשר לי תחילתו של תהליך.

רונית תירוש: אני מאוד נזהרת במילותיי כי אני אפילו לא יודעת להגדיר אותן.

רונית תירוש: אז סוכם שזה יהיה IP או ISP והנה, אני מתחילה להתבלבל שוב.

רונית תירוש: דורון, תציג את עצמך בבקשה לפרוטוקול ותנסה להבהיר לנו את הנקודה הזאת.

רונית תירוש: האם ברגע שאנחנו מקבלים IP, בעצם זיהינו את הכול ואז לא צריך בכלל את השלב הבא או שאכן יש כאן מדרג?

דורון שקמוני: שמי דורון שקמוני מאיגוד האינטרנט הישראלי ומעוד כמה מקומות.

זבולון אורלב: אני מבין שאתה מומחה, אז תאמר לנו מהיכן המומחיות ותאמר משהו על השכלתך ותפקידיך.

דורון שקמוני: אני לא אתחיל ב-CV אבל אני יכול לומר שהייתי שותף בהקצאת כתובות ה-IP הראשונות במדינת ישראל בשנת 1986 ומאז חלק בהקמת כל מה שקשור באינטרנט במדינת ישראל - מדובר בדי הרבה שנים – בעיקר ברמה הטכנית.

זבולון אורלב: במה אתה עוסק?

דורון שקמוני: באבטחת מידע וברשתות.

זבולון אורלב: באופן פרטי.

דורון שקמוני: גם באופן פרטי, גם כמנכ"ל חברה, גם באיגוד האינטרנט הישראלי שמספק שירותי תשתית כאלה לציבור.

רונית תירוש: אני ביקשתי ממנהלת הוועדה לאתר לי מישהו שמומחה בנושא.

רונית תירוש: זה לא שהוא פנה אלינו אלא אנחנו פנינו אליו בעקבות המלצות.

רונית תירוש: נשמע אותך בחשדנות רבה.

דורון שקמוני: בחשדנות?

דורון שקמוני: אני מעדיף לא חשדנות.

רונית תירוש: אני צוחקת.

דורון שקמוני: אני חושב שהתפיסה שניתן לעשות הליך מדורג באמצעות כתובת IP נובעת מהסתכלות קצת מוטעית ומצומצמת על כתובת IP שהיא בעצם בשימוש של ספק הגישה.

דורון שקמוני: ההנחה שאני שומע אותה מבין השורות של הטקסטים שעברו כאן היא שכתובת IP היא כתובת של ספק אינטרנט וכל אדם שניגש לאינטרנט, עושה את זה דרך ספק גישה.

רונית תירוש: חבר הכנסת בן-סימון, אנחנו מקדמים אותך בברכה.

רונית תירוש: אנחנו בתוך הדיון ואני מציעה שתשתלב.

רונית תירוש: אני מקדמת בברכה גם את חברת הכנסת יחימוביץ שהצטרפה אלינו.

דורון שקמוני: הגישה שמניחה שכל גישה לאינטרנט נעשית דרך ספק גישה, ספק אינטרנט, מבוססת על תפיסה של גלישה מהבית.

דורון שקמוני: ההנחה היא שאנשים ניגשים מהבית.

דורון שקמוני: ראשית, התפיסה הזאת לוקה בחסר כי הרבה אנשים ניגשים לאינטרנט ממקום העבודה, הרבה אנשים ניגשים לאינטרנט מהאוניברסיטה וממקומות נוספים, מהכנסת, ממשרד ממשלתי כלשהו, ובכך כבר השימוש בספק האינטרנט כחלק מאלמנט הזיהוי, לוקה.

דורון שקמוני: כלומר, אם מישהו ניגש לאינטרנט ממחשב שנמצא באוניברסיטה, ברוב המקרים כתובת ה-IP תזהה אותו באופן כמעט מלא.

דורון שקמוני: לא תמיד מלא ויש כאן בפירוש מקרים כאלה ומקרים כאלה, אבל בהרבה מן המקרים היא תזהה אותו באופן מלא.

דורון שקמוני: כאשר מישהו ניגש ממקום העבודה, ברוב המקרים כתובת IP תזהה לפחות את מקום העבודה ולעתים יותר מכך.

דורון שקמוני: אם מקום העבודה הוא קטן, הצמצום כבר חל על מספר די קטן של אנשים וסטטיסטית ניתן די בקלות לאתר מי הוא האדם או לפחות בהסתברות גבוהה.

דורון שקמוני: אפילו כאשר הגישה נעשית מהבית דרך ספק אינטרנט, ספק גישה, עדיין יש יכולות באמצעות גישות קודמות של אותו אדם או מישהו מאותו בית לאתר אינטרנט אחר וכולי, לבצע הצלבות כאלה ואחרות ולהגיע לזיהוי לא רע ובהסתברות גבוהה של האדם על פי כתובת ה-IP.

דורון שקמוני: יש הרבה מקרים בהם זה עדיין לא מזהה אדם וזה המקרה שנתפס כאן כמקרה הכללי אבל זה ממש לא המקרה הכללי.

דורון שקמוני: במלים יותר פשוטות אני רוצה לומר שבהרבה מאוד מקרים, כתובת IP יכולה להביא בהסתברות גבוהה לזיהוי אדם עוד בלי הליך נוסף של זיהוי מול ספק הגישה.

דורון שקמוני: האלמנט הזה הוצג בזמנו גם במשרד המשפטים וגם בכל מיני תהליכים שהביאו להצעה הזאת ולהצעות הממשלתיות.

דורון שקמוני: אני חושב בצורה די ברורה שחייב להיות הליך שיקול דעת משפטי לפני שחושפים את כתובת ה-IP היות שהיא איננה רק צעד אחד בחשיפתו של האדם אלא בהרבה מן המקרים היא תחשוף את האדם באופן מלא.

רונית תירוש: מה זה ISP?

דורון שקמוני: ISP זה צירוף אותיות אנגלי לספק אינטרנט.

דורון שקמוני: אינטרנט סרוויס פרוביידר.

דורון שקמוני: ראיתי בשינויים שנעשו לקראת הישיבה הזאת שמישהו החליט לחלק את כתובת ה-IP לחלק שקורא לו חלק ה-ISP וחלק אחר שאותו הוא לא יחשוף.

דורון שקמוני: החלוקה הזאת היא איננה חלוקה נכונה מקצועית טכנית.

דורון שקמוני: יש מקרים בהם ניתן לבצע אותה, אבל בחלק גדול מן המקרים לא ניתן לבצע אותה ולכן לומר שייחשף רק חלק מכתובת ה-IP, שוב, יכול לחשוף במקרים מסוימים משרד, במקרים אחרים מחלקה באוניברסיטה ובמקרים אחרים אפילו עד כדי האדם הספציפי.

זבולון אורלב: יש לי שאלה אליך.

זבולון אורלב: הואיל ולפחות מבחינתי כוונת המשורר הייתה שחשיפת ה-IP לא תחשוף את הכותב, ובכל זאת רצינו שיהיה איזשהו שלב ביניים כי כדי שמישהו יוכל לפתוח הליך משפטי הוא צריך לדעת את מי בעצם הוא תובע, האם יש לך איזושהי עצה מקצועית, האם קיים כזה שלב ביניים?

רונית תירוש: איזשהו מדרג.

זבולון אורלב: איזשהו מדרג.

זבולון אורלב: מצד אחד אנחנו לא רוצים לחשוף את המעוול בלי החלטה שיפוטית של בית משפט ומצד שני אנחנו רוצים לאפשר לנפגע לפתוח בהליך משפטי.

זבולון אורלב: איך אנחנו מרבעים כאן את המעגל?

זבולון אורלב: האם יש לך עצה משפטית?

דורון שקמוני: עצה משפטית, אינני משפטן.

רונית תירוש: לא, טכנולוגית.

זבולון אורלב: עצה טכנולוגית, סליחה.

זבולון אורלב: אני מתקן.

זבולון אורלב: את צודקת.

דורון שקמוני: ראשית, הנקודה שרציתי להדגיש היא שכתובת IP כן חושפת.

דורון שקמוני: אמרתי אבל חשוב לי להדגיש את זה.

זבולון אורלב: תתפלא, גם אנחנו חברי הכנסת הבנו את העניין.

דורון שקמוני: זה צריך להיות ברור בפרוטוקול.

דורון שקמוני: יש כאן אנשים כמוני שפחות מבינים מהר.

דורון שקמוני: האפשרות לבצע תהליך מדורג, יש שתי אפשרויות כאשר האחת היא כן ללכת לשיקול דעת משפטי בשלב הראשון אבל שיקול הדעת המשפטי הזה יחול כבר על שני השלבים.

רונית תירוש: אז אתה לא עושה מדרג.

דורון שקמוני: אז אני לא עושה מדרג אבל אני אומר שכאשר קרה משהו לכאורה, בית המשפט יחליט אם יש כאן משהו לכאורה וייתן צו אחד לשני הגורמים שקשורים בתהליך.

דורון שקמוני: לדעתי הלא טכנולוגית, אין בזה יותר מדיי בעיה מכיוון שראוי שיקול דעת משפטי לשאלה האם יש כאן בכלל עבירה לכאורה.

דורון שקמוני: אפשרות נוספת שאולי ניתן לבצע היא לבצע את הליך החשיפה הזה שדובר בו כאן אבל את הכתובת הנחשפת לא להחזיר לפונה אלא לשים אותה בסוג של נאמנות, סוג של קלירינג האוס כזה שיחזיק אותה ויחשוף אותה אחר כך.

דורון שקמוני: הוא יוכל להגיד לך שזה מספק האינטרנט הזה, הוא יוכל להגיד לך אמירות יותר כלליות אבל הוא לא ייתן לך מידע שיחשוף את האדם וכאשר יהיה צו, הוא ישחרר את המידע באופן מלא.

דורון שקמוני: לצורך כך צריך להקים את המקום הזה שיחזיק את זה.

דורון שקמוני: זה לא מאמץ מאוד מאוד גדול אבל צריך להקים אותו.

דורון שקמוני: אלה שתי האפשרויות שחשבנו עליהן כפתרון ביניים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה לגבי האפשרות שבעצם נותן שירות האירוח נגיד ברוב המקרים יזהה את ספק שירות הגישה על פי כתובת IP וזה בעצם הנתון היחיד שהוא ימסור למבקש?

נירה לאמעי-רכלבסקי: במידה והוא יכול.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הכול כאן במידה וזה אפשרי.

דורון שקמוני: הוא יגיד שזה הגיע מספק אינטרנט?

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.

דורון שקמוני: ואם זה לא הגיע מספק אינטרנט?

דורון שקמוני: מה הוא יעשה אז?

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן אני אומרת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יש הרי אתרים שלא שומרים בכלל כתובות IP.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון?

דורון שקמוני: כן אבל אני שואל הפוך.

נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק הזה באמת הולך על מי שכן יכול לתת את המידע.

דורון שקמוני: יש כתובת IP אבל היא כתובת IP של אוניברסיטה או לחילופין היא כתובת IP של משרד עורכי דין.

נירה לאמעי-רכלבסקי: על זה אנחנו צריכים לדבר.

קריאה: איך הכתובת של האוניברסיטה חושפת את הסטודנט?

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן אני שואלת לגבי האוניברסיטה, מדוע אי אפשר לומר שספק השירות הוא בעצם מוסד גדול, הוא אוניברסיטה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: דרך אגב, אנחנו יכולים לקבוע כאן את הגבול ואנחנו לא חייבים לומר שאוניברסיטה כן או לא.

דורון שקמוני: כל עוד המידע שנחשף באופן חד משמעי אינו חושף את האדם, אין בעיה.

רונית תירוש: שאלנו האם יש אפשרות לקבל בלי לחשוף את האדם ואתה טענת שלא כל כך ואם כן, אז במסורה.

דורון שקמוני: לא, אני אמרתי משהו אחר.

דורון שקמוני: אמרתי שבהינתן כתובת ה-IP, אם המבקש יקבל את כתובת ה-IP, ניתן בידיו בהרבה מן המקרים לזהות את האדם.

דורון אביטל: אתה יכול לתת דוגמה לזה?

דורון שקמוני: בוודאי.

דורון שקמוני: אם כתובת IP היא לצורך העניין כתובת IP של אוניברסיטה ואז האוניברסיטה ברוב המקרים, כמעט כל האוניברסיטאות בארץ, ממפות את כל כתובות ה-IP שלהן במה שנקרא ריברס DNS, כך שמתוך כתובת ה-IP אתה מזהה את המחשב הפיזי שנמצא על השולחן.

דורון אביטל: אם כן, זה אצל האוניברסיטה ולא אצל המבקש.

דורון שקמוני: זה נתון שכל אדם, כולל אותי ואותך, יכול להוציא מיד כרגע בהקלקה אחת.

דורון שקמוני: זה נמצא ב-DNS.

דורון שקמוני: DNS זה מאגר מידע גלובלי זמין לכל אדם.

זבולון אורלב: מה שהאוניברסיטה יודעת, איזה מחשב ספציפי הוא זמין לכל אדם.

דורון שקמוני: בחלק גדול מן המקרים.

דורון שקמוני: לא בכל המקרים אלא בחלק גדול מן המקרים אכן כן.

דורון שקמוני: הייתי הרבה שנים באוניברסיטה והמחשב שעל שולחני היה מזוהה באופן הזה.

זבולון אורלב: זה ברור שהוא מזוהה, אבל אני חשבתי שהמחשב שלי שנמצא על שולחני מזוהה כלפי הכנסת.

זבולון אורלב: לא חשבתי שמישהו בהקלקה אחת יכול לדעת שזה המחשב שלי.

דורון שקמוני: לכן נתתי את הדוגמה של אוניברסיטה.

דורון שקמוני: במקרה של הכנסת אכן זה לא מזוהה באופן הזה.

דורון שקמוני: במקרה של האוניברסיטה, בחלק גדול מן המקרים, זה אכן מזוהה.

דורון שקמוני: משרד עורכי דין של חמישה אנשים הוא זיהוי די צר לגבי האדם שכתב את ההתבטאות.

דורון אביטל: כדי לחדד.

דורון אביטל: אתה אומר שבאוניברסיטה אני יכול בהקלקה אחת לשייך IP לשם של אדם?

דורון שקמוני: למחשבו של אדם שלעתים קרובות הוא מזוהה.

דורון אביטל: איך מזוהה מחשבו של אדם?

דורון שקמוני: המחשב שלי נקרא דורון, אוניברסיטה, נקודה IL.

דורון שקמוני: זה היה מזוהה באופן חזק למדיי ומתוך כך אתה יכול לקבל את זה.

זבולון אורלב: ברשות היושב ראש, אפשר לשאול את משרד המשפטים שאלה?

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: תן לי לנהל את הדיון.

רונית תירוש: אני בדיוק רוצה לשאול את משרד המשפטים.

רונית תירוש: אני חושבת שבמקור הבאת הצעת חוק טיפה שונה ומשרד המשפטים הכניס אותנו לסיבוך הזה של מדרג.

רונית תירוש: אני כבר אומרת שכנראה לא אפתח – אפילו לא ברביזיה אלא אם כן אני אתבקש על ידי אחד מחברי הכנסת – את הסעיף הזה שוב כרגע אלא בקריאה שנייה ושלישית נתייחס לזה.

רונית תירוש: ברור שאני רוצה לעשות באופן מאוד שקוף כרגע וגם לאפשר לכם שיעורי בית בעניין.

רונית תירוש: מה אתם אומרים על כל זה?

רונית תירוש: לא לזה התכוון המשורר.

הילה דוידוביץ: גם אנחנו לא התכוונו לזה.

הילה דוידוביץ: זה חלק מההערות שקיבלנו ועכשיו אנחנו בודקים כל מיני פתרונות שהם לא בשלים כדי לספר עליהם.

הילה דוידוביץ: אחד מהם אולי מזכיר קצת את אחד הפתרונות שהוזכרו כאן אבל שוב, זה לא בשל כדי לדבר עליו.

הילה דוידוביץ: כן, ברור שבהינתן זה שכתובת ה-IP יכולה לזהות ובאמת כנראה שזה המצב כפי שאנחנו מבינים מהערות שקיבלנו מעוד גורמים, ברור שאנחנו נצטרך לחשוב על פתרון שמצד אחד לא יסרבל את ההליך ולא יאריך אותו ומצד שני לא יפגע.

רונית תירוש: אני שמחה.

זבולון אורלב: גברתי היושבת ראש, אם כך אני מציע שהדברים האלה ייכנסו כבר לדברי ההסבר ותהיה ברורה לחברי הכנסת כבר בקריאה הראשונה הבעייתיות וכי הדברים נבדקים.

זבולון אורלב: לקראת קריאה שנייה ושלישית נשמע שוב את הדברים.

רונית תירוש: ניסיתי להרגיע אותך בכך שאני לא פותחת את זה אלא אנחנו מתקדמים, אבל בכל זאת רציתי למצות.

זבולון אורלב: צריך לומר בגלוי לחברי הכנסת שיש כאן בעיה.

זבולון אורלב: אנחנו מתכוונים שבשלב הזה לא ייחשף המעוול.

רונית תירוש: גם משרד המשפטים מסכים לזה.

זבולון אורלב: לקראת הקריאה השנייה והשלישית או שנמצא או שנוותר.

זבולון אורלב: אינני יודע.

רונית תירוש: אנחנו נבדוק.

זבולון אורלב: צריך למצוא פתרון לעניין הזה.

זבולון אורלב: העיקרון הוא לא לחשוף את המעוול בשלב הזה.

רונית תירוש: אני אשמח לשמוע אם הם בתוספת לנאמר.

רונית תירוש: אם זה לחזור על דברים, אני מבקשת לחסוך את זה מאתנו.

רונית תירוש: תציג את עצמך לפרוטוקול.

תמיר גליק: אני תמיר גליק, יועץ משפטי ל-YNET.

תמיר גליק: אני חושב שחשוב להקפיד על כך שהחוק ייתן לגופים כמו YNET וספקים אחרים כדוגמתו את האפשרות להשמיע טיעון בפני בית משפט מדוע במקרה קונקרטי כזה או אחר אין הצדקה למסור מידע.

רונית תירוש: הכנסנו את זה בדברי ההסבר בפעם הקודמת.

זבולון אורלב: אתה צודק.

רונית תירוש: אמרתם שאתם רוצים להיות צד לדיון.

זבולון אורלב: הצדקנו את זה ואמרנו שנחזור לזה שוב בקריאה השנייה והשלישית כי אנחנו מחכים גם להצעת החוק הממשלתית.

זבולון אורלב: אמרנו שזה גם יצוין בדברי ההסבר.

זבולון אורלב: אתה צודק.

זבולון אורלב: קיבלנו את זה.

זבולון אורלב: היושבת ראש קיבלה וגם אנחנו תמכנו בהצעה

תמיר גליק: אני מודה לכם.

תמיר גליק: זה מאוד חשוב משום שאלה הגופים היחידים שבעצם נלחמים להגן על הפרטיות של האזרח הקטן.

זבולון אורלב: אתה צודק.

זבולון אורלב: אנחנו מחכים לעמדה הסופית כפי ששמעת בפעם הקודמת.

תמיר גליק: אני מודה לכם.

רונית תירוש: הנושא הזה באמת נאמר וגם נרשם.

דורון אביטל: אם אפשר לחדד משהו ביחס למה שנאמר כאן.

דורון אביטל: אני דורון אבני מגוגל.

דורון אביטל: אני מזכיר שדובר על אפשרות.

דורון אביטל: כלומר, לא לחייב.

דורון אביטל: להבדיל מחברי למשל אנחנו לא רוצים להיות צד.

רונית תירוש: ברור.

דורון אביטל: אם זאת אפשרות, אין לי התנגדות.

זבולון אורלב: חידדת.

רונית תירוש: נכון.

הילה דוידוביץ: אנחנו בהצעה שלנו, לא בטוח שנסכים.

הילה דוידוביץ: אני רוצה לתקן.

הילה דוידוביץ: נאמר כאן קודם שזה נוסח מוסכם או משהו כזה, אבל זה לא משהו שהסכמנו שיהיה.

זבולון אורלב: תגבשו את דעתכם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נוסח שבמינימום הממשלה לא תתנגד לו.

הילה דוידוביץ: לקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: אמרנו, לקריאה ראשונה.

הילה דוידוביץ: הבהרתי את זה בכל הדיונים וחשוב לי שכאשר אנחנו מגיעים בקרוב, אני מקווה, עם ההצעה שלנו, אני לא רוצה לכבול את עצמי למה שכתוב כאן ולמה שהסכמתי כאן.

רונית תירוש: הכול רשום בפרוטוקול.

זבולון אורלב: גם זה רשום.

רונית תירוש: ובדברי ההסבר.

רונית תירוש: לקחנו את זה בחשבון.

רונית תירוש: אני רק רוצה לומר לנציגי YNET שבזמנו, כשאמרנו שאתם תהיו מחויבים לתת את הפרט המזהה, החמרנו.

רונית תירוש: מוסכם לפחות בנקודה הזאת שאתם לא תהיו בשלב הראשון לפני בית משפט.

רונית תירוש: יכול להיות שההופעה שלכם בבית המשפט תהיה מיותרת אבל אני לא יודעת.

תמיר גליק: אני חושב שהיא חיונית.

רונית תירוש: אני מציעה לך לשכנע את משרד המשפטים.

זבולון אורלב: אני תומך באפשרות הזאת, אבל כמו ששמעת ממשרד המשפטים הם כרגע סבורים שלא, אבל עמדתם הסופית תישמע בקריאה שנייה ושלישית.

רונית תירוש: לסיום הסעיף הזה, דני ינקו, נציג 013 נטוויז'ן.

דני ינקו: אנחנו ספק ISP, ספק אינטרנט ואני מבקש לציין לעניין סעיף 3 לגבי דרישת הנתון המזהה.

דני ינקו: בנוסח הנוכחי שיקול הדעת הוא למעשה של ספק השירות.

דני ינקו: כלומר, מי שצריך לאזן בין הזכויות המתנגשות כאן זה ספק השירות, אנחנו, אבל זה לא אמור להיות כך.

דני ינקו: מה שאמור להיות זה שבית המשפט יכריע.

רונית תירוש: נכון, אבל זאת בדיוק הנקודה אליה אנחנו הולכים

דני ינקו: באותה הצעת חוק של חבר הכנסת זבולון אורלב, היא מציינת גם בדברי ההסבר שנועדו לתת תשובה לחסר החקיקתי בעקבות פסק דין רמי מור שאנחנו היינו צד לו, ובעצם מותירה כאן את שיקול הדעת לספק השירות ולא הוא זה שצריך להכריע אם לתת את כתובת ה-IP או לא לתת אותה.

דני ינקו: לכן צריך לבנות איזשהו מנגנון שבכל זאת בית המשפט יהיה בתמונה.

רונית תירוש: בדיוק הנושא שדיברנו עליו.

רונית תירוש: כשנלך רק לאינסטנציה אחת ולא במדרג, דהיינו, ישר הולכים לבית המשפט, אין לך כאן מקום של שיקול דעת שנדרש ממך.

רונית תירוש: זה כמו שאמר נציג גוגל, רק עם רוצים.

הילה דוידוביץ: גם כאן לא התכוונו להקנות שיקול דעת.

הילה דוידוביץ: כתבנו בהנחה שנתון מזהה – שחשבנו אז שהוא לא חושף והוא לא אומר הרבה – הספק ימסור.

רונית תירוש: לא אפשרנו לו שיקול דעת.

דני ינקו: בית המשפט נאלץ להכריע זכות של מי גוברת.

רונית תירוש: לא.

רונית תירוש: הוא יצטרך לשקול.

קריאה: הוא יבצע פעולה טכנית לחלוטין.

רונית תירוש: כן, אבל ההערה שלך בהחלט במקומה והיא נלקחה בחשבון.

ירון חנין: ירון חנין מטעם YNET.

ירון חנין: לאור העובדה שגם נעשה שינוי בהגדרה של נתון מזהה בעמוד הראשון, הערה אולי כללית.

ירון חנין: צריך להיזהר בהגדרות של הנתונים הטכנולוגיים אבל החוק הזה אמור להיות גם חוק שצופה פני עתיד.

רונית תירוש: נכון.

ירון חנין: הטכנולוגיה היא דבר שמשתנה.

ירון חנין: צריך מאוד להיזהר מלהגביל את עצמנו לטכנולוגיה היום כי אנחנו לא יודעים מה יהיה מחר.

רונית תירוש: בטח זה יהיה GSP.

ירון חנין: נכון.

ירון חנין: אולי ה-IP בעוד חודש כבר לא יהיה רלוונטי.

דורון שקמוני: כבר היום זה נעשה ממכשירים סלולריים בהם הדברים מתנהגים אחרת.

רונית תירוש: אני מציעה גם למשרד המשפטים וגם לנירה להיעזר בשירותיהם של אנשי מקצוע בעניין.

דורון אביטל: נוספו כאן כמה תוספות בצבע כחול וחלקן לא הוצבעו.

דורון אביטל: לפני שאני מתייחס, כדי לא לעכב את הדיון, אם הן רק בגדר מחשבות, אני לא אתייחס.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ההגדרה של נתון מזהה מבחינת החלק הראשון וזיהוי של ספק שירות גישה, אכן זאת איזושהי תוספת לנוסח.

רונית תירוש: לא הצבענו עליה?

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא.

דורון אביטל: אני דווקא מתייחס לספק שירות כי יש שם שינויים מאוד מהותיים שהייתי רוצה להתייחס אליהם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הגדרה של ספק שירות?

דורון אביטל: כן.

דורון אביטל: כל התוספת בסוגריים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: התוספת בסוגריים הייתה אפשרות נוספת.

דורון אביטל: שהיא כרגע לא שולחן הוועדה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא הצבענו עליה.

דורון אביטל: אם כך, יש לי רק כמה הערות לשוניות לנוסח שתוקן בסעיף 3.

דורון אביטל: ראשית, לסעיף 3(ב).

דורון אביטל: יש כאן אפשרות לבא כוח להצהיר.

דורון אביטל: מצוין כאן "פרטיו האישיים של המבקש או פרטיו של מי שהוא מייצג".

דורון אביטל: אני חושב שהמוקד צריך להיות על המבקש ולא על מי שהוא מייצג.

דורון אביטל: אני הייתי מוחק את המלים "או פרטיו של מי שהוא מייצג".

דורון אביטל: אם יש לו בא כוח, הכול טוב ויפה אבל התצהיר של המבקש ולא של עורך הדין.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שבין היתר זה היה לגבי אנשים שמייצגים זכויות קניין רוחני.

דורון אביטל: עדיין.

יהונתן קלינגר: אם הוא תובע כבעל רישיון ייחודי, כבעל קניין רוחני, זה הוא המבקש.

דורון אביטל: הוא המבקש.

יהונתן קלינגר: הוא לא מייצג מישהו.

דורון אביטל: בדיוק.

דורון אביטל: הוא עצמו המבקש.

יהונתן קלינגר: הוא בעל הזכויות.

דורון אביטל: הוא תובע על הזכות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כשאני כותבת פרטיו של מי שהוא מייצג, זה אומר שאם מגיע בעל רישיון, הוא באמת נותן גם את הפרטים של מי שהוא מייצג.

יהונתן קלינגר: לא.

יהונתן קלינגר: הוא בעל הזכות לתבוע ולכן הוא בעל הזכות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: והוא מטבע הדברים כותב גם את מי הוא מייצג?

נירה לאמעי-רכלבסקי: בסדר.

יהונתן קלינגר: שלא יהיה מצב שיש מייצג בלי מיוצג או מיוצג לא מזוהה.

יהונתן קלינגר: שיבוא מישהו ויאמר שהוא מייצג אדם ששמו כך וכך.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת לא הייתה הכוונה.

דורון אביטל: הערה שנייה.

דורון אביטל: המלים "הודעה כי הנתון המזהה דרוש לו לשם ניהול הליך משפטי".

דורון אביטל: לא הבנתי מדוע כאן השימוש במילה הודעה ולא הצהרה.

דורון אביטל: לא ברור לי אם הייתה כאן כוונה כלשהי.

דורון אביטל: אנחנו בהצהרה וכאן לב ההצהרה.

דורון אביטל: אנחנו רוצים שהוא יצהיר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הודעה במסגרת התצהיר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת ודאי הצהרה.

דורון אביטל: ניהול הליך משפטי.

דורון אביטל: אני חושב שכאן צריכה להיות תובענה.

דורון אביטל: שוב, אני לא מתעסק בקטנות אבל אלה נראים לי פערים שאחר כך עשויים להיתפס אליהם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, אני לא רוצה להסכים לזה לגמרי כי זה הנוסח שאנחנו בדרך כלל משתמשים בו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הממונה על נוסח החוק תחליט בעניין הזה.

דורון אביטל: הערה אחרונה.

דורון אביטל: "אין בכוונתו לעשות שימוש בנתון המזהה".

דורון אביטל: אני חושב שהמוקד היה ל"אין באפשרותו לעשות".

דורון אביטל: ודאי שיש בכוונתו בהליך משפטי בסופו של דרך לזהות אותו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הוא יכול להצהיר כי אין באפשרותו?

נירה לאמעי-רכלבסקי: הוא לא מודע לכל האפשרויות שלו.

זבולון אורלב: תראה מה כתוב בהמשך.

זבולון אורלב: "כדי להתחקות אחרי פרטי זהותו האישיים".

דורון אביטל: לפחות לומר שאין באפשרותו ולא שאין בכוונתו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת אם הוא יכול להצהיר שאין באפשרותו כאשר האפשרות הטכנולוגית קיימת.

דורון אביטל: הרעיון היה האם יש לו בעצם נתון משלים לנתון ה-IP שיאפשר לו לגלות את הזהות של אותו אדם.

דורון אביטל: זה היה החשש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ולמה "אין בכוונתו" משנה?

דורון אביטל: כי ודאי שבכוונתו בסופו של דבר לזהות את אותו אדם.

דורון אביטל: זאת התכלית של כל ההליך.

זבולון אורלב: אולי נוסיף "בשלב זה".

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אם אין לו את זה בזמן ההצהרה והוא יכול אחר כך להשיג את זה אחר כך?

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה שהוא יצהיר שאין בכוונתו לעשות שימוש בכלל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת מי ידוע מה יש באפשרותו או לא או מה למחרת יהיה באפשרותו.

קריאה: לעשות שימוש שלא במסגרת ההליך לפי החוק.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בשום דרך.

הילה דוידוביץ: מה שאנחנו רוצים זה לתת לו את האפשרות לעשות משהו עם הנתון הזה, אבל במתווה שמציע החוק בסעיפים הבאים.

זבולון אורלב: במסגרת האמור בחוק זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אפשרותו, זה משהו שיש כאן איזו ידיעה טכנולוגית שאני לא יודעת אם יש לו אותה בזמן מתן התצהיר.

קריאה: אם אין בכוונתו, כוונתו יכולה להשתנות מחר.

קריאה: אולי שהוא יצהיר שלא יעשה.

קריאה: הוא יצהיר שלא יעשה שימוש.

הילה דוידוביץ: למעט.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אין בכוונתו, זה בדיוק לא יעשה.

יהונתן קלינגר: לא, ממש לא.

רונית תירוש: הרעיון מובן.

רונית תירוש: נמצא ניסוח יחד עם האקדמיה ללשון.

דורון אביטל: נקודה אחרונה שהעלינו אותה גם בסוף הדיון האחרון.

דורון אביטל: צריך להסדיר באיזושהי דרך את העלויות שנוצרות לספק השירות.

דורון אביטל: יש עלות לכל התהליך הזה, להתחיל לחפש את ה-IP וכן הלאה, עלות כזאת או אחרת.

דורון אביטל: אין לי בעיה שהיא תיקבע בתקנות, שתיקבע כעלות סבירה או כל דרך אחרת, אבל ברור שיש כאן עלות ובטח שאלה יכולות להיות פתאום עשרות אם לא מאות פניות כאלה לשנה.

רונית תירוש: זבולון, חשבת על עלויות?

זבולון אורלב: לא.

רונית תירוש: ההערה נרשמה.

רונית תירוש: נבחן את זה.

שלי יחימוביץ': הערה כללית והיא נוגעת לכל הסייגים המשפטיים.

שלי יחימוביץ': דיברתי על זה עם זבולון כשהצעת החוק שלו עלתה לקריאה טרומית.

שלי יחימוביץ': אמרתי שלהערכתי דווקא כל הסייגים המשפטיים שעומדים לפני מי שמבקש את כתובת ה-IP הופכים את הצעת החוק הזאת להצעת חוק שבסופו של דבר יוכלו להשתמש בה רק אנשים שהם בעלי ממון וכוח וכבודם נפגע, ולא יוכל להשתמש בה אדם מן הישוב ששמו הטוב נפגע.

שלי יחימוביץ': כל הליך משפטי, כל חסם שמופיע כאן לכאורה כדי למנוע שימוש לרעה בהליך הזה, מבודד עוד יותר ומקטין עוד יותר את הקבוצה המיוחסת שתהיה רשאית לעשות שימוש בחוק הזה כי אדם מן הישוב לא יגיש תצהיר ערוך כדין כי אין לו כסף לשלם לעורך דין.

שלי יחימוביץ': אנחנו בעצם מעניקים כלי מאוד מאוד חזק בידי חברות גדולות למשל שאיזשהו טוקבקיסט כתב את דבר האמת מתוך מקום העבודה, דבר אמת שנאסר עליו לומר.

שלי יחימוביץ': בסופו של דבר יש דבר אבסורדי, זבולון, ואמרתי לך את זה גם בטרומית, שכל סייג שאתה מכניס, הופך את החוק לכלי בידי החזקים.

שלי יחימוביץ': זאת אמירה כללית והיא תהיה נכונה כאן לגבי כל סעיף.

שלי יחימוביץ': לכן זאת פגיעה מהותית בחופש הביטוי.

שלי יחימוביץ': הערה ספציפית, ואני מסכימה עם ההערות שנאמרו.

שלי יחימוביץ': מה זה אין בכוונתו?

שלי יחימוביץ': כי הוא מתחייב על כך, כי הוא יודע שנאסר עליו לעשות שימוש בנתון המזהה.

שלי יחימוביץ': זה מספיק חזק לטעמי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בעברית אי אפשר לומר אני מצהיר שאני לא אשתמש.

רונית תירוש: אמרתי, זה עניין לאקדמיה ללשון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אבדוק שוב.

רונית תירוש: נירה, מתכוונים לאותו דבר.

רונית תירוש: תמצאי את הניסוח הראוי.

זבולון אורלב: לגבי ההערה השנייה שלך, אני תומך במאה אחוזים בכל לשון משפטית שתביא לתוצאה שעכשיו אמרת.

זבולון אורלב: אני בהחלט תומך בה.

רונית תירוש: אני לא הבנתי בנקודה הזאת ואני מנסה להבין את חברת הכנסת יחימוביץ.

רונית תירוש: את טוענת שבעצם כל הליכה לבית משפט היא אחר כך תהיה נתונה בעיקר לבעלי הון כאלה ואחרים שיכולים לממן תהליכים כאלה והיית רוצה לפשט את התהליך?

זבולון אורלב: הייתה רוצה שבלי בית משפט יחשפו את פרטי המעוול?

רונית תירוש: כי מזה התחלנו.

שלי יחימוביץ': קודם כל, אני מתנגדת לחוק מלכתחילה.

שלי יחימוביץ': מבחינתי החוק הזה זהה להרחבת לשון הרע.

שלי יחימוביץ': הוא מהווה פגיעה משמעותית בחופש הביטוי, הוא פוגע בכלי שהוא כלי שיכול להיות מאוד מרגיז ומקומם לפעמים.

שלי יחימוביץ': טוקבקים יכולים להיות ממש גסי רוח או אנטגוניסטים, אבל זה כלי שהוא נתון בידי הציבור, בידי הרחוב והוא לא נתון למשל בידי עורכי עיתונים גדולים או מי שמחזיק באמצעי תקשורת, במדיה, ויש לו שליטה על התכנים.

שלי יחימוביץ': מה אנחנו עושים בעצם?

שלי יחימוביץ': אנחנו באים ושוללים את הזכות הקטנה הזאת שיש לציבור להביע את דעתי ונותנים את הדיקטט בידי אנשים חזקים.

שלי יחימוביץ': אני אומרת שזה עשוי ואני בטוחה שזה ינוצל לרעה למשל בידי תאגידים גדולים שתהיה לזה התנגדות לזה שאנשים מתוך התאגידים פוגעים בתאגיד ומוציאים את דיבתו רעה לכאורה.

שלי יחימוביץ': אני אומרת שככל שהתהליך המשפטי הוא מסורבל יותר, כך נמנע למשל מבחורה שמישהו כתב עליה איזה דבר זילות והשפלה באתר כי לה אין כלים והיא לא תלך ל ותשלם לו כסף.

שלי יחימוביץ': לעומת זאת, לתאגיד או לאיזשהו גוף תהיה בקלות רבה אפשרות לא ללכת בעצמו אלא הוא ישלח את עורך הדין שלו והוא יארגן לעצמו מנגנון שלם שבו הוא עלול לתבוע פרסום IP של כל מי שפגע בכבודו של אותו תאגיד עד שזה יגיע לידי זה שגם האתרים וגם המשתמשים עצמם פשוט יבינו שלא כדאי להם ולא משתלם להם.

שלי יחימוביץ': לכן אני חושבת שזה שייך למשפחת הרחבת לשון הרע, שזאת לא משפחת חוקים שאנחנו ממש מעוניינים בה בעולם שיש בו חופש ביטוי.

זבולון אורלב: היושב ראש הקודם של ועדת המדע, חבר הכנסת מאיר שטרית, קיים שני דיונים פותחים לחוק הזה וזה היה מקום לקיים את הדיון שעכשיו את פותחת בו.

שלי יחימוביץ': לא נשאלתי.

זבולון אורלב: את יודעת שאני מכבד את דעתך.

זבולון אורלב: אני מכבד גם אותך וגם את דעותיך.

זבולון אורלב: יש דברים רבים שאנחנו גם שותפים להם, בעיקר בענייני מדינה, חברה וכלכלה.

זבולון אורלב: הרציונאל הבסיסי של החוק הזה אמר שדברים שהם עבירות פליליות או עבירות אזרחיות, אי אפשר שהאינטרנט יהיה מקום מקלט עבורם.

זבולון אורלב: מה שאסור לומר, שאת ראיינת ברדיו משהו, אסור לו גם לומר בדבר הזה, אם זה בגדר עבירה פלילית של הוצאת לשון הרע, דיבה או עניין של פגיעה בזכויות הקניין וכדומה.

זבולון אורלב: זה הבסיס.

זבולון אורלב: רצינו לנקוט בהליך כזה שעדיין האינטרנט יהיה כיכר העיר, בו אפשר להתבטא בחופשיות ולהפך, להכביד מאוד ולעשות בקרה משפטית על מי שרוצה לחשוף על מנת שבאמת לא תהיה אותה התעמרות ויהיה פחד לאנשים להתבטא.

זבולון אורלב: לכן אנחנו הולכים כאן בזהירות נדמה לי רבה מאוד כדי למצוא בדיוק את אותו שביל ביניים בין מצד אחד לא לפגוע בחופש הדיבור ולהשאיר את המרחב של האינטרנט כמרחב של העם או מרחב עממי מאוד, זול מאוד ושכל אחד יכול להביע את דעתו, ומצד שני שלא יהיה מקלט לעבריינים.

זבולון אורלב: שלא יהיה מקלט למעוולים שאסורים – אני מדגיש שאסורים – על פי החוק.

זבולון אורלב: אם זה אסור או לא אסור על פי החוק, לכן קבענו שבית המשפט בסופו של דבר צריך לעבור את הבקרה שלו על מנת לחשוף את האיש הזה כאשר גם אז יתנהל משפט.

זבולון אורלב: זה לא שהחשיפה הופכת את המעוול כבר לאשם אלא אז מתנהל משפט.

זבולון אורלב: נדמה לי שזה האיזון הראוי.

זבולון אורלב: זה נכון שלא כל שכן שפגע בשכנו והעליל עליו דברים נוראיים, יש הליך משפטי והוא צריך לעשות את האיזון האם הוא הולך לבית המשפט או לא הולך לבית המשפט והאם הוא מוכן להשקיע.

זבולון אורלב: הבעיה היום שגם אם הוא ירצה ללכת לבית המשפט, אין לו שום דרך.

זבולון אורלב: אין לו שום דרך והכל חסום בפניו.

זבולון אורלב: שום דבר לא יכול לפצח את זה.

רונית תירוש: הצעת החוק שלך באה בעקבות הערת בג"ץ.

זבולון אורלב: נכון מאוד.

רונית תירוש: שאין להם דרך לסייע.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: היא באה בעקבות הבג"ץ.

זבולון אורלב: נוכל לפתוח את זה שוב בקריאה השנייה והשלישית, אבל כרגע אנחנו נמצאים בסעיף 6 ואני מציע שתקדם, אם מותר לי לבקש מהיושבת ראש.

רונית תירוש: אתה מבקש גם שפת הגוף וזה ברור לי אבל זה חוק מאוד חשוב.

רונית תירוש: האווירה היום בציבור, בגלל חוק נוסף שגם מדבר על לשון הרע ולצדו קנסות והוא יוצר דיון ציבורי, זה בא באווירה עכורה.

רונית תירוש: בסך הכול הרי לא היינו נדרשים לחוק הזה או להצעה הזאת אילולא אמר בג"ץ מה שאמר ואילולא היינו חשים אי שביעות רצון או אי נחת, בלשון המעטה, ממה שקורה היום.

רונית תירוש: היום היד קלה על ההדק.

רונית תירוש: הרבה מאוד אנשים נפגעים על הדרך על לא עוול בכפם ובעצם הם לא מובאים לדין וגם לא נרתעים ולא נמנעים.

רונית תירוש: אתה בעצם מנסה למצוא כאן איזשהו הליך מרתיע.

רונית תירוש: לדבר אחד אני כן יכולה להסכים עם חברת הכנסת יחימוביץ, שלא הייתי רוצה ליצור הליך שהוא באמת יהיה נתון רק למי שבכיסו יש את האמצעים לממן את ההליך הזה.

רונית תירוש: הדיון הרי התחיל ממצב שלא רצים מיד לבית המשפט וכן יש הליך מאוד מאוד פשוט.

רונית תירוש: אז אמרנו שהוא כל כך פשוט שהוא בעצם פוגע בחופש הביטוי ומהווה איזשהו איום חסר פרופורציה.

רונית תירוש: הדברים נאמרו והם דברים נכונים.

רונית תירוש: אנחנו נצטרך למצוא את האיזונים.

רונית תירוש: בסוף אנחנו נכריע.

קריאה: אפשר להציע הצעה נוספת?

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: אם אתה שואל אותי, לא.

רונית תירוש: לא, הוא לא שואל אותך.

רונית תירוש: הוא שואל אותי.

זבולון אורלב: היו שני דיונים.

זבולון אורלב: זה לא פרלמנט.

רונית תירוש: חבר הכנסת אורלב, אני מנהלת את זה קצת אחרת.

קריאה: אתם רוצים להגיע לפתרון ואני מוכן להציע פתרון.

זבולון אורלב: אם אתה שואל אותי, אני מציע לה לא אבל היא תעשה מה שהיא רוצה.

קריאה: אני רוצה להציע פתרון קל.

רונית תירוש: מאחר שאני לא הייתי שותפה לדיונים מתחילתם, אל תכעס, אבל בעובדה חסרים לי אי אילו הערות והארות שהייתי רוצה להיות ערה להן ולקבל בסוף את ההכרעות הנכונות.

רונית תירוש: אל תדאג, החוק הזה יגיע בסופו של דבר לקריאה שנייה ושלישית והוא לא יספק את כולם.

רונית תירוש: את זה אמרתי ביום הראשון כי זה קשה מאוד, זה חוק מאוד מורכב והבעיה היא מאוד סבוכה.

רונית תירוש: אנחנו נשתדל להוציא את המיטב ולצאת במינימום נזקים.

רונית תירוש: גם זה משפט שאמרתי קודם לכן ואפשר לבדוק בפרוטוקול.

רונית תירוש: באמת, כדי להתקדם, בואו לא נחזור על דברים.

רונית תירוש: שניים אחרונים בעניין הזה, ינקו ו קלינגר.

דני ינקו: אני רוצה להוסיף למה שנאמר כאן.

דני ינקו: אכן ההצעה הנוכחית לא מטפלת בסוגיית העלויות.

דני ינקו: יש עלויות.

רונית תירוש: כן, זה נושא חדש שלא היינו ערים לו.

דני ינקו: כן.

דני ינקו: צריך להשוות את זה לדינים אחרים.

רונית תירוש: אני אשמח אם בהזדמנות תיתנו לי הערכה פר בקשה אחת.

דני ינקו: מסירת נתוני תקשורת ממאגר מידע של מפעיל תקשורת כרוכה בכסף, בשעות אדם.

הילה דוידוביץ: גם אנחנו נשמח לקבל.

דני ינקו: בדינים אחרים כמו חוק סדר הדין הפלילי, סמכויות אכיפה.

רונית תירוש: משרד המשפטים מבקש, וגם אני, לקבל עלויות.

דני ינקו: יש בדינים אחרים התייחסות לזה.

דני ינקו: גם לוחות הזמנים שנקצבו לספק הגישה בנוסח, הם קצרים מדיי.

דני ינקו: צריך להתייחס גם לזה.

זבולון אורלב: איפה היית בדיונים קודמים?

רונית תירוש: הוא לא היה.

רונית תירוש: חבר הכנסת אורלב, אני ממש מבקשת.

זבולון אורלב: לא, זה ממש מקומם.

זבולון אורלב: אחרי כל כך הרבה דיונים בא אדם עכשיו ואומר שיש בעיה עם לוח הזמנים.

זבולון אורלב: הוא היה כאן בדיונים הקודמים אז דנו בנושא ויכול היה להתייחס.

זבולון אורלב: זה נראה כאילו יש כאן איזה פיליבסטר על העניין הזה.

רונית תירוש: לא, אין פיליבסטר.

רונית תירוש: אני הודעתי שנמשיך בחקיקה היום.

קריאה: את פותחת דיון בעניין עלויות.

רונית תירוש: לא, אני לא פותחת.

רונית תירוש: אמרתי שזה נושא שאנחנו נבדוק אותו וביקשנו לקבל הערכות.

הילה דוידוביץ: זה משהו שגם אנחנו באמת תהינו לגביו.

הילה דוידוביץ: אם תעשו את זה בהקדם, זה יכול לעזור.

רונית תירוש: גם מרכז המחקר של הכנסת יכין עבודה בנושא.

יהונתן קלינגר: כיוון שהוספנו מהפגישה הקודמת את סעיף קטן (ב), רציתי להמשיך את דברי חברי אבני ולבקש שבאותו סעיף, או להוסיף סעיף קטן (ג), ייקבע שהפרטים יהיו חסויים.

יהונתן קלינגר: כלומר, האדם שקיבל את הפרטים מאותו ספק שירות, לא יהיה רשאי להעביר אותם הלאה כי הוא מצהיר שהוא לא הולך להתחקות אחריו או להשתמש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בסדר גמור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא דיברנו על זה בפעם הקודמת אבל אני חושבת שזה מקובל על כל הנוכחים שהתכוונו בין היתר גם לזה.

רונית תירוש: בסדר.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 6.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 6.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זכות התנגדות לבקשה (א) המנוי רשאי, בתוך עשרים ימים מיום שהודיע לו הספק על הגשת הבקשה, להודיע לבית המשפט על הסכמתו לבקשה או על התנגדותו לה, בלי לחשוף את זהותו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) התנגדות כאמור בסעיף קטן (א) לא תכלול טענות שביסוסן כרוך בזיהוי המנוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה הבהרה לגבי משהו שאני לא הבנתי לגמרי מהפעם הקודמת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: למה צריך את סעיף קטן (ב)?

רונית תירוש: רגע, בואי נדבר על (א) ואחר כך נעבור ל-(ב).

אייל פרייס: פרייס, הפדרציה לתקליטים.

אייל פרייס: התחלתי להתייחס בישיבה הקודמת לסעיף 6 שהוא בעצם כרוך ושלוב בסעיף 7.

אייל פרייס: הסעיפים האלה בהצעת החוק יוצרים מנגנון שכולל בלמים ואיזונים בחשיפת שמו של אדם שנטען לגביו שהוא מעוול בעבירת לשון הרע.

אייל פרייס: הבלמים והאיזונים האלה מקפידים הקפדה יתרה על פרטיותו ואנונימיות של האדם שמבקשים לגלות את זהותו, ובצדק.

אייל פרייס: הדברים האלה נעשים לשם שמירת העיקרון המקודש של חופש הביטוי באינטרנט ומניעת אפקט מצנן של חשיפה בטרם עת של שמו של אדם מבלי שהוכח להנחת דעתו של בית המשפט שאכן יש דברים בגו ואכן יש לשון הרע שהוצע שמצדיק לברר את התביעה לגופה.

אייל פרייס: כמובן שהעקרונות שעומדים בבסיסו של חוק איסור לשון הרע אינם עקרונות שקיימים בדיני הקניין הרוחני שעיקרם אינם לעודד את חופש הביטוי של מי שמפרסם ללא רשות אלא להפך, דיני הקניין הרוחני עוסקים במניעת גזל.

אייל פרייס: אלא מה, בהצעת החוק שנולדה כהצעת חוק לטפל בחשיפה של פרטי אדם שנטען לגביו שהוציא לשון הרע, יצרו הסדר זהה, על דרך ברירת המחדל, גם למנגנון חשיפת הפרטים של הפרת זכויות קניין רוחני, כמו שאמרתי בדיון הקודם, בגדר מיטת סדום שמכניסה ומנסה לרבע איזשהו מעגל שאיננו קיים.

אייל פרייס: לפיכך מאחר שהאינטרסים שמצדיקים באמת את אותה אנונימיות, כאשר מדובר בלשון הרע, אינם קיימים כאשר מדובר בגזל של זכויות קניין רוחני, ולנוכח העובדה שצריך טיפול מהיר ומיידי בסיטואציות של גזל קניין רוחני, ואנחנו, כמי שמייצגים את תעשיית המוזיקה מדברים ובאים כאן בשם מאות ואלפי לא רק חברות תקליטים אלא אנחנו גם באים בשם אנשים פרטיים שאולי יש להם רק תקליט אחד וזה כל עולמם והם רוצים למנוע הפרה שיכולה לחסל להם את אותו תקליט.

אייל פרייס: אם מדובר בתקליט שבטרם יציאתו לאור באופן מסחרי מישהו העלה אותו לרשת ועכשיו צריך יהיה לנהל הליך שלם בפני בית המשפט שיימשך כחודשיים, ואנחנו נחיל עליו את אותם הסדרים שנקבעו לגבי גילוי פרטי מעוול, שבמסגרתם יוכל המפר לבוא באופן אנונימי לבי המשפט ולהשמיע את כל טענות ההתנגדות שלו ולכפות על בית המשפט לקיים דיון שלם בתביעה, והכל לשם מה?

אייל פרייס: לצורך חשיפת שמו כדי שאפשר יהיה להגיש תביעה.

רונית תירוש: וגם כדי להסיר.

קריאה: לא.

קריאה: הסרה זה עניין אחר.

אייל פרייס: בכך הצעת החוק לא מטפלת.

אייל פרייס: זה קושי שיש לנו עם העניין הזה.

אייל פרייס: אם בית המשפט יצטרך לטפל, לא רק נמצאנו מכבידים הכבדה כבדה מנשוא על המערכת המשפטית שבעצם תצטרך לדון בתביעה פעמיים, שהרי הדינים הכלליים לגבי כיצד מתנהלת תביעה אינם אומרים שעכשיו, כאשר תהיה הבקשה הזאת שמאפשרת לנהל את אותו דיון מקדמי במסגרתו עולות כל הטענות, חוסכת את הדיון בתביעה העיקרית.

אייל פרייס: לא.

אייל פרייס: פשוט בתי המשפט ידונו פעמיים.

אייל פרייס: אני צריך לומר ולהתוודות שאנחנו לא אמונים על מערכת המשפט בעניין הזה.

אייל פרייס: מעבר מאשר להצביע על הליקוי הזה שייגרם כאן, יש כמובן את הנזק שייגרם לבעל הזכויות.

אייל פרייס: התקליט המפר יהיה ברשת וגופים שעושים שימוש מסחרי בפירטיות ברשת של מוזיקה יוכלו לעשות בו שימוש במשך חודש-חודשיים או שלושה חודשים.

רונית תירוש: אז אתה כן מכוון להסרה.

אייל פרייס: אני מכוון עוד לפני הסרה.

אייל פרייס: בוודאי שאני מכוון להסרה אבל לפני כן אני מכוון לכך שאין מקום לנהל הליך משפטי שלם במסגרתו מביאים את אותו מפר שיטען מאחורי פרגוד האנונימיות את כל טענות ההגנה.

אייל פרייס: אני רוצה לומר עוד משהו בסוגריים.

אייל פרייס: צריך לזכור שכשאני אומר לטעון טענות הגנה, זה לא לטעון ביום ראשון בין 10 ל-11 את הטענות.

אייל פרייס: טענות יש להוכיח בראיות וראיות מביאים בתצהירים.

אייל פרייס: הובאו תצהירים, צריך להגיב בתצהירים.

אייל פרייס: לאחר מכן צריכות להתקיים חקירות נגדיות.

אייל פרייס: אם איננו מקיימים את ההליך הזה כמו שצריך, בדרך שבה אמרתי, אנחנו פוגעים בעיקרון הכי בסיסי של ניהול משפט תקין בדיו פרוסס.

אייל פרייס: לכן, גברתי, בקשתנו היא להפריד את מנגנון הטיפול בחשיפת פרטי מעוול בקניין רוחני למנגנון חשיפת מעוול בלשון הרע ולקבוע סעיף נפרד שכאשר מדובר בהפרת זכויות קניין רוחני, צריך יהיה בעל זכויות הקניין הרוחני לבוא בפני בית המשפט, יצטרך להציג את טענותיו, יצטרך לשכנע את בית המשפט שאכן קיימים סיכויים שהוא יצליח בתביעה שלו, יצטרך להציג בפני בית המשפט את הראיות שלו לכאורה גם בדבר קיומה של זכות, שיש לו זכות יוצרים, גם בדבר תוקפה, גם בדבר הפרתה ואם בית המשפט אכן ישתכנע, בית המשפט יורה על מסירת פרטי המידע של המנוי.

אייל פרייס: הבקשה הזאת, כמו שאמרתי, תידון בנוכחותו של המבקש בלבד, במעמד צד אחד, ספק שירותי האינטרנט יזומן להליך אבל הוא יזומן כמשיב פורמאלי ולא כדי לטעון את הטענות בשמו של המפר.

אייל פרייס: הוא יזומן כדי שההחלטה תחייב אותו והוא יוכל מיד לאחר קבלת ההחלטה שמורה על חשיפת הפרטים למסור את הפרטים לבעל הזכויות.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: עורכת דין אורלי פרוינד.

אורלי פרוינד-מיה: עמדתה של אקו"ם היא כמו העמדה של הפדרציה.

אורלי פרוינד-מיה: אנחנו גם חושבים שההוראות של סעיף 6 מאפשרות זכות להתנגד והן לא צריכות לחול על עבירות של קניין רוחני.

אורלי פרוינד-מיה: יש לנו בעיה מאוד מאוד קשה להילחם במפירים ברשת האינטרנט.

אורלי פרוינד-מיה: קבצים של יצירות מופצים באינטנסיביות ובאגרסיביות ברשת ואנחנו לא יכולים להגיש תביעות כדי להפסיק את ההפרות.

אורלי פרוינד-מיה: אנחנו מבקשים הליך מהיר ויעיל שיאפשר לנו לקבל את הפרטים של המפירים כדי שנוכל להגיע במהירות לבית המשפט ולבקש צו להפסיק את ההפרה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תקנה 244 לא עוזרת לכם?

נירה לאמעי-רכלבסקי: אתם לא משתמשים בה?

אורלי פרוינד-מיה: מהי תקנה 244?

נירה לאמעי-רכלבסקי: מעמד צד אחד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תקנות סדר הדין האזרחי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בית המשפט יכול לראות אם יש נזק חמור ולהחליט על מעמד צד אחד.

אורלי פרוינד-מיה: כן, אלא שאין לנו מול מי להגיש את התביעה.

אורלי פרוינד-מיה: מול מי נגיש את התביעה?

אורלי פרוינד-מיה: אין לנו את הפרטים של המעוול.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי כבר יהיה לכם.

אורלי פרוינד-מיה: ראשית, אני לא יודעת אם יהיה לי.

אורלי פרוינד-מיה: לא יהיה לי כלום.

אורלי פרוינד-מיה: אולי תהיה לי כתובת IP.

אורלי פרוינד-מיה: אנחנו רוצים בהליך הזה את הפרטים המזהים של המעוול כדי שנוכל במהירות האפשרות להגיש תביעה.

רונית תירוש: הנקודה ברורה.

רונית תירוש: את אומרת שבמקרה של קניין רוחני לא ניתן לו זכות להתנגד.

אורלי פרוינד-מיה: נכון.

דן אור-חוף: גם אני יועץ משפטי של אקו"ם.

דן אור-חוף: אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

דן אור-חוף: אני חושב שחברי פרייס גם ציין את זה בדיונים קודמים.

דן אור-חוף: ההליך הזה, בעיקר בהקשר של הפרת זכויות יוצרים במעמד צד אחד, הוא הליך מוכר וידוע בעולם במדינות אחרות.

דן אור-חוף: זה לא שאנחנו הולכים לעשות משהו שונה ממה שקיים כבר.

דן אור-חוף: אני יכול לספר מהניסיון האישי שלי במקרה אחד בו עוד לפני החלטה של בית המשפט העליון שקבע שאין פרוצדורה, ניסה שופט בית משפט השלום בתל אביב בהליך שאני הייתי מעורב בו כמייצג של אחד הצדדים ליצור הליך שבו באמת אפשר יהיה לאפשר לאותו מנוי אנונימי להתבטא ולהתנגד לבקשה במהלך הדיון.

דן אור-חוף: רבותיי, התהליך הזה ארך למעלה משנה.

דן אור-חוף: אם אנחנו רוצים לתת איזשהו כלי אמיתי אפקטיבי כדי למנוע הפרות זכויות יוצרים באמת מתוך הבנה שאנחנו צריכים להגן גם על אלפי יוצרים שזכויות היוצרים שלהם נרמסות על בסיס יום ביומו, שנה זה נצח במונחים אינטרנטיים.

דן אור-חוף: תודה.

רונית תירוש: אתה מבקש הפרדה.

דן אור-חוף: נכון.

שירלי שנירמן: שירלי שנירמן, יועצת משפטית של אתר תפוז אנשים.

שירלי שנירמן: אני חושבת שהדברים שנאמרים כאן הם מעט קיצוניים.

שירלי שנירמן: אני מבקשת להזכיר שגם בנושא של זכויות יוצרים יש עניין של שימוש הוגן, שימוש ביצירה או חלק ממנה לצורכי ביקורת.

שירלי שנירמן: גם כאן איחוד ההליך הזה שמציעים אקו"ם והפדרציה, עלול להוביל לניצול לרעה של בעלי הזכויות.

שירלי שנירמן: זאת אומרת, אם מישהו לקח יצירה שלי ועל מנת להעביר עליה ביקורת עשה בה שימוש, הוא בהחלט יכול לפנות אל בית המשפט במעמד צד אחד ולבקש את חשיפת הזהות שלי מבלי שתהיה לי אפשרות להגיב.

רונית תירוש: לא הבנתי.

רונית תירוש: את היוצרת או את זאת שגנבת את היצירה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היא לא גנבה.

שירלי שנירמן: אני יצרתי איזושהי יצירה, מישהו העביר עליה ביקורת באמצעות שימוש ביצירה.

שירלי שנירמן: אני ציירתי פרצוף, הוא עשה לו קרניים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא כתב שזה שלך?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא כתב שהוא צייר קרניים על היצירה שלך?

יהונתן קלינגר: נניח שכן?

שירלי שנירמן: זה לא משנה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה משנה מאוד.

יהונתן קלינגר: לא, זה לא משנה.

יהונתן קלינגר: מבחינת החוק היבש זה לא משנה.

קריאה: האם טענה של שימוש הוגן מצדיקה אנונימיות?

רונית תירוש: רגע, אני רוצה להבין אותה.

שירלי שנירמן: בדיוק כמו שבהליך של לשון הרע, אם יוצאים מנקודת הנחה שבהליך של לשון הרע יש הצדקה לאנונימיות, גם בטענה של שימוש הוגן, לטעמי, בכל מה שנוגע לביקורת, יש הצדקה לאנונימיות כל עוד לא הוכח שאין כאן שימוש הוגן.

שירלי שנירמן: זאת אומרת, צריך לתת למפר לכאורה את ההזדמנות לטעון לשימוש הוגן ולהסביר את עצמו.

מוטי אמיתי: מוטי אמיתי מהפדרציה לתקליטים.

מוטי אמיתי: אני חושב שהטענות שהגברת הנכבדה מעלה כאן, אלה טענות שצריכות לעלות בהליך העיקרי ולא בהליך המקדמי של חשיפת פרטי המשתמש.

מוטי אמיתי: אני חייב לחזק את דבריו של פרייס.

מוטי אמיתי: הדברים שנאמרו הם גם נכונים והם על דעתם של ארגוני האודיו ויזואל.

מוטי אמיתי: זאת אומרת, הסרטים שאני גם מייצג את עמדתם.

מוטי אמיתי: יש ארגון שנקרא זיר"ה, זכויות יוצרים ברשת האינטרנט, בו מאוגדים גם חברות הסרטים, הברודקסטרים, חברות יס ו-הוט, קשת ורשת, שמדינת ישראל מחייבת אותם בהפקות מקור להשקיע כסף בהפקות אלו.

מוטי אמיתי: סעיף כזה יכול מאוד להיות שלא נותן להם את ההגנה לה הם זכאים על פי חוק.

תמיר גליק: אדם לקח במסגרת מאמר וציטט שורה מביאליק.

תמיר גליק: לא יעלה על הדעת שבגין השורה הזאת, בלי שום מנגנון, הדברים ילכו דרך בית משפט וגוף כמו YNET יוכל להתנגד.

תמיר גליק: לא יעלה על הדעת שה-IP שלו יימסר אוטומטית.

תמיר גליק: חייב להיות SAY לגופים כמו YNET או תפוז או כל גוף אחר דומה ועוד בטרם מוסרים את המידע, יבוא לשופט ויאמר לו שעל שורה אחת לא חושפים IP.

רונית תירוש: אני צריכה לחזור לחוק זכויות יוצרים.

קריאה: ביאליק הוא נחלת הכלל.

תמיר גליק: נתתי דוגמה.

ירון חנין: גם אם יחשפו את השם, עדיין אותו אחד שפרסם, אין לו את היכולת להסיר.

ירון חנין: הפנייה להסרה צריכה להיות לאתר שפרסם.

ירון חנין: לכן נעשה כאן ערבוב בין המטרה של החוק הזה שהיא לחשוף את שמו של אותו אחד שרוצים להגיע אליו, שרוצים לקבל כתובת, לבין נושא ההסרה שזה בכלל מוסדר בחוק אחר וכרגע זה לא על השולחן.

יהונתן קלינגר: חברי פרייס ישב כאן ודיבר ארוכות על הייחוד בעוולות הקניין הרוחני.

יהונתן קלינגר: הוא אומר נזק בלתי הפיך ליוצרים.

יהונתן קלינגר: דמיינו את אותו אדם שתמונות עירום שלו מתפרסמות ברשת, דבר המהווה פגיעה בפרטיות ופגיעה בפרטיות חמורה לא פחות מהפרת זכויות קניין.

יהונתן קלינגר: למה דווקא בקניין רוחני אנחנו צריכים לתת את ההסדר הזה?

יהונתן קלינגר: זה לא הגיוני מצד אחד לומר קניין רוחני צריך לקבל הגנה מיוחדת ומצד שני לבוא לנפגע בלשון הרע, שהשם שלו יכול לעמוד שם מוכפש שנים על גבי שנים עד שההליך יסתיים.

יהונתן קלינגר: קובעים הסדר שווה לכולם.

אייל פרייס: הסדר אחד של מיטת סדום.

אייל פרייס: או מיטת סדום או לא.

יהונתן קלינגר: לא.

יהונתן קלינגר: חברי אומר שיש משהו מיוחד בקניין רוחני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באמת יש משהו מיוחד בקניין רוחני.

יהונתן קלינגר: לא.

יהונתן קלינגר: כי אם יש תמונת עירום של מישהו שעלתה לאינטרנט שלא בהסכמתו, לעומת שיר של בן אדם.

אייל פרייס: תמונת עירום איננה לשון הרע.

יהונתן קלינגר: תמונת עירום היא פגיעה בפרטיות.

יהונתן קלינגר: גם לשון הרע או סוד מסחרי, אין יכולת להבדיל בין העוולות השונות ולייצר הסדר.

רונית תירוש: עוד לא הגענו לזה, אבל לטעמי יש מקום.

רונית תירוש: כשנדון בזה, תעלה את הדברים.

יהונתן קלינגר: חשבתי שעכשיו אנחנו דנים.

רונית תירוש: לא.

יהונתן קלינגר: כי עומדים אנשים ומסבירים למה כן.

יהונתן קלינגר: דבר שני, לגבי הזכות לביטוי אנונימי.

יהונתן קלינגר: שימוש הוגן הוא לא רק לקחת תמונה של מישהו ולצייר לו קרניים אלא גם כאשר מפלגה פוליטית לדוגמה יוצאת עם ג'ינגל בחירות, אני רוצה לעשות פרודיה על אותו ג'ינגל ולהעלות אותו בצורה אנונימית.

יהונתן קלינגר: או אם אני רופא ואני רוצה להיכנס למאבק הרופאים ואני רוצה לקחת תמונה של אחד מחברי הכנסת שמתנגד למאבק שלי ולהעלות אותה לאתר אינטרנט אנונימי, אז נכון, אני עושה כאן איזושהי העתקה ואני לוקח ממנו אבל יכול להיות שזה כן יהיה שימוש הוגן וכן צריך לתת לי את הזכות להתבטא באנונימיות כאן.

יהונתן קלינגר: יש מקום שקניין, קניין, קניין, אבל הקניין צריך לסגת.

יהונתן קלינגר: כמו שאפשר להפגין מול ביתו של אדם, כך הרבה פעמים החוק מקנה לי את הרשות להשתמש בקניין בצורה אנונימית ואין מה לעשות.

אייל פרייס: אתה יכול להצביע על זכות לשימוש בקניין בצורה אנונימית?

יהונתן קלינגר: חוץ מהזכות להפגין מול ביתו של אדם?

אייל פרייס: אני מדבר על זכות לעשות שימוש אנונימי בקניין רוחני.

אייל פרייס: האם אתה מכיר זכות כזאת במשפט הישראלי?

יהונתן קלינגר: כן.

יהונתן קלינגר: שימוש הוגן.

אייל פרייס: זאת זכות אנונימית?

יהונתן קלינגר: לא דרוש לי רישיון.

שלי יחימוביץ': אבל אין לך זירה שדומה לזירה שאנחנו מדברים עליה.

אייל פרייס: אני מסכים.

שלי יחימוביץ': לכן התכנסנו כאן.

אייל פרייס: אני מסכים גברתי, אבל הנושא שאנחנו מדברים עליו כאן, הזירה הזאת של האנונימיות ושל הפרטיות, היא לא מה שחברי אומר.

אייל פרייס: חברי מדבר על סיטואציה אחרת לגמרי מהסיטואציה שאני מדבר עליה.

אייל פרייס: הרי על מה אנחנו מדברים?

אייל פרייס: האם אנחנו מדברים כאן על אדם רוצה להכניס לתקליט פרטי שהוא מפיק איזשהו סמפלינג מתוך תקליט של אדם אחר ומתעוררת סוגיית השימוש ההוגן?

שלי יחימוביץ': הוא נתן לך דוגמה מצוינת.

שלי יחימוביץ': הוא רוצה להסתלבט על ג'ינגל בחירות של מפלגה.

שלי יחימוביץ': זה קניינה של המפלגה.

יהונתן קלינגר: או על המודעות של סופרסל.

יהונתן קלינגר: זה לא משנה.

שלי יחימוביץ': אין לו את הזכות לעשות את זה באופן אנונימי?

שלי יחימוביץ': נגמרה החירות הזאת?

אייל פרייס: אדם שרוצה להסתלבט על הג'ינגל של המפלגה, איננו משמיע את הג'ינגל.

יהונתן קלינגר: בטח שכן.

אייל פרייס: לא, אנחנו עוסקים בסוגיה אחרת לגמרי כאן.

אייל פרייס: אנחנו עוסקים בפיראטיות מסחרית ברשת, שאתרים מעלים מאות, אלפי ועשרות אלפי קבצים לשימוש מסחרי ולעתים אף מעזים לדרוש עבור הדבר הזה כסף.

שלי יחימוביץ': אבל באותו זמן אתה רומס גם את הזכות שלו לאנונימיות.

שלי יחימוביץ': אתה יודע מה, בתקופת הפריימריס למפלגת העבודה היה נגדי ג'ינגל של הליכוד שבו אני שובצתי כאילו אני בליכוד.

שלי יחימוביץ': זה מאוד הרגיז אותי אבל אני לא כופרת בזכות שהדבר הזה ייעשה.

שלי יחימוביץ': זאת זכות דמוקרטית אלמנטרית.

אייל פרייס: גברתי, בכל הכבוד, אני פחות חושש מזה שמפלגה תגיש בקשה לחשוף את פרטיו של אדם שהשמיע את הג'ינגל שלה באתר אינטרנט.

אייל פרייס: לא על הדברים האלה הצעת החוק חלה.

רונית תירוש: אני רוצה לנסות לסייע.

רונית תירוש: אני מבינה שזה מאוד סבוך ותמיד תוכלו להביא דוגמאות מאוד יוצאות דופן ולא נצא מזה.

רונית תירוש: כאשר מדברים על קניין רוחני ועל זכויות יוצרים, מדברים על פגיעה בכיסו של אדם.

רונית תירוש: אדם יצר, אדם שמגיע לו לקבל את התמלוגים על היצירה שלו בשרשרת הארוכה הזאת של מי מקבל תמלוגים, אבל יקום מישהו באופן פיראטי ויוריד את השירים הללו, יפיץ אותם, ישתמש בהם ואולי אפילו יעשה בהם שימוש כדי להרוויח בעצמו כי באמצעות השירים הוא ירקיד אחרים ועוד כהנה וכהנה.

רונית תירוש: אנחנו בעיקר מדברים על המהויות הללו.

יהונתן קלינגר: פרסום תמונת עירום של אדם בלי הסכמתו?

יהונתן קלינגר: זה דבר בלתי הפיך ולא ניתן לפיצוי בכסף?

רונית תירוש: אני חושבת שבעניין הזה ממד הזמן, בגלל שיש כאן כוונה המשכית להסרה, הוא מאוד מאוד חשוב בתהליך כולו.

רונית תירוש: לשיקול דעתנו אם יש כאן מקום להפרדה.

רונית תירוש: אני אומרת שעד כה לא השתכנעתי שלא אלא השתכנעתי שדווקא יש מקום אבל אנחנו נדון בזה.

ירון חנין: ממד הזמן קיים באותה מידה גם לגבי לשון הרע.

רונית תירוש: אבל העוול נעשה.

ירון חנין: למשל, אם מישהו מתמודד בבחירות ומפרסמים עליו בדיוק בתקופה הזאת.

רונית תירוש: אבל העוול נעשה.

רונית תירוש: כבר הכפשת את שמו.

ירון חנין: זה לא קשור לנושא של החשיפה.

ירון חנין: אנחנו מדברים עכשיו על חוק שמדבר על כך שאחרי שהדבר הוסר, אולי אפילו עברה שנה מאז הוא הוסר ואותו אחד היום רוצה לתבוע את אותו אחד.

ירון חנין: על זה החוק הזה מדבר.

ירון חנין: לעניין ההסרה, מדובר על חוק אחר.

ירון חנין: אגב, יש הצעת חוק מסחר אלקטרוני.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כרגע הממשלה משכה אותה.

ירון חנין: לא.

ירון חנין: היא הוגשה עכשיו ב-2011.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת הצעת חוק פרטית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו ישבנו על מסחר אלקטרוני, הצעה ממשלתית, במשך חצי שנה וברגע האחרון החליטו בממשלה למשוך אותה אחרי דיונים רבים ומפרכים בראשות חבר הכנסת מיכאל איתן.

ירון חנין: ההצעה הזאת, המטרה שלה הייתה דווקא להפך, לתת הגנה לאותם אתרים וגם לא למהר להסיר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: קראו לזה אחריות אתר האינטרנט.

ירון חנין: נכון.

ירון חנין: לתת הגנה וזה רק מראה שהרציונאל הוא להגן על חופש הביטוי.

ירון חנין: הטענה לגבי הסרה.

ירון חנין: אם תהיה פנייה לאתר האינטרנט, נצא מתוך נקודת הנחה שהייתה הפרה של זכות יוצרים, העלו איזה שיר, אז שאותו אומן או יוצר יפנה לאתר.

ירון חנין: הרי אותו זה שהעלה, הוא לא יכול להסיר את זה.

ירון חנין: מי שבפועל הוא עם היד על השלטר, הוא האתר ולא האדם עצמו, כך שאין רלוונטיות אם כן ייחשף השם או לא ייחשף השם לעניין ההסרה.

אורלי פרוינד-מיה: לא תמיד אנחנו יודעים מי בעל האתר.

אורלי פרוינד-מיה: לא תמיד אפשר לפנות לבעל האתר.

ירון חנין: מי בעל האתר, תמיד אפשר לדעת.

אורלי פרוינד-מיה: לא תמיד.

אורלי פרוינד-מיה: אני אומרת לך שלא תמיד אנחנו יודעים לזהות את האתרים.

אורלי פרוינד-מיה: האתר יושב על שרת במקום מסוים בעולם ואנחנו לא יודעים מי הבעלים.

אורלי פרוינד-מיה: אנחנו שולחים חוזר, אבל אין עם מי לדבר.

ירון חנין: אבל החוק הזה לא מדבר על אתרים.

ירון חנין: החוק הזה מדבר רק על דבר אחד, על אותו צד שלישי שפרסם והעלה דבר לאתר.

רונית תירוש: אם אנחנו נדבר על קיצור ההליך, זה יסייע?

יעקב מרגי: יעקב מנור, מייצג את הפדרציה למוסיקה ים תיכונית במקביל לפדרציה הישראלית.

יעקב מרגי: אנחנו באותו ראש עם מה שאמרו חבריי.

יעקב מרגי: אני רוצה להוסיף.

יעקב מרגי: הפתרון לדעתי ולתומי, כמו שאני מבין אותו וגם אמרתי את זה בפעם הקודמת ואני חושב שהפתרון קיים, הוא הרבה יותר קל והרבה יותר פשוט ממה שכאן.

יעקב מרגי: לדידי סעיף 5(א) הוא בעצם התמצית שצריך להכניס בחוק.

יעקב מרגי: כל השאר מצוי בסדר הדין האזרחי, גברתי.

יעקב מרגי: חברי אור חוף אמר חד משמעית שמדובר בתקנות סדר הדין האזרחי לסעדי ביניים ושם זה קיים.

יעקב מרגי: מגישים בקשה לבית המשפט המחוזי עם בקשה לצו ביניים לחשיפה.

יעקב מרגי: מינוי כונס נכסים מטעם בית המשפט מעביר את החומר ל-ISP, מקבל מהם את הנתונים, מעביר את הנתונים האלה לבית המשפט והוא לא חייב לתת לאף אחד אלא להפך, אסור לו.

יעקב מרגי: הוא שליח של בית המשפט והוא מוסר את הנתונים האלה לבית המשפט.

יעקב מרגי: בית המשפט מצווה עליו להעביר את כתב התביעה או לפחות את הבקשה לאותו אדם שנחשף.

יעקב מרגי: אותו אדם, ירצה – יגיש תגובה, לא ירצה – לא יגיש תגובה.

יעקב מרגי: בית המשפט זכאי ורשאי לעשות את הדיון תוך יום או תוך יומיים.

יעקב מרגי: אני אומר שמספיק שמכניסים את סעיף 5(א) שנותן לבית המשפט את הכוח ובזה נפתרה הבעיה.

יעקב מרגי: אין צורך יותר כי הכול קיים בתקנות סדר הדין האזרחי.

יעקב מרגי: בית המשפט תוך יום-יומיים נותן את ההחלטה.

יעקב מרגי: אגב, הוא לא חייב לשמוע את הצדדים.

יעקב מרגי: הוא זכאי לתת החלטה רק בקבלת תצהירים.

יעקב מרגי: אז אין צורך לחשוף.

יעקב מרגי: באותו שלב הוא יחליט שהפגיעה בתובע היא חזקה הרבה יותר, הוא יחשוף את הפרטים וייתן את הצווים, לפחות את צווי הביניים, שיעצרו את מה שחבריי רוצים, ובצדק.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה אפשרי במעמד צד אחד.

יעקב מרגי: במעמד צד אחד.

יעקב מרגי: בוודאי.

יעקב מרגי: גם אם יהיה במעמד שני צדדים וישמעו את זה, הכול נעשה תוך יום-יומיים.

יעקב מרגי: זה גם פותר את הבעיה שחבריי העלו לגבי עוולות הפרטיות.

רונית תירוש: אם אנחנו נתייחס ללוחות הזמנים, אני מעריכה שזה יפתור את הבעיה גם של קניין רוחני.

יעקב מרגי: בהחלט.

יעקב מרגי: גם את הגנת הפרטיות.

רונית תירוש: גם הנושא של עשרים ימים, בואו נחשוב על זה.

יעקב מרגי: נכון, כי אין מקום לדעתי בחקיקה ראשית לתת הסדרים.

רונית תירוש: אולי נקצר את לוחות הזמנים, דבר שייטב לכולם ולא נצטרך גם לעשות הבחנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה להבין משהו חשוב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: התכוונתם שאם המנוי לא מוסר הודעה בכלל, רואים אותו כמסכים לחשיפת הזהות?

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: כך כתוב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסעיף מתייחס אך ורק לאם הוא מסר הודעה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, אם הוא לא מוסר הודעה, יראו אותו כאילו הוא מסכים לחשיפת זהותו?

הילה דוידוביץ: לא, אני לא חושבת.

זבולון אורלב: אם הוא לא מוסר?

רונית תירוש: מה קורה בתום עשרים או עשרת הימים או היומיים עליהם נחליט והוא לא חזר בתשובה?

הילה דוידוביץ: צריך להביא בפני בית המשפט.

הילה דוידוביץ: נדמה לי שכתבנו את זה.

רונית תירוש: אז ממשיכים הלאה.

הילה דוידוביץ: ממשיכים הלאה.

הילה דוידוביץ: ההנחה לא שאם אתה שותק, אז אתה מסכים.

הילה דוידוביץ: זאת לא הייתה הכוונה שלנו.

רונית תירוש: אם אתה שותק, אנחנו ממשיכים.

הילה דוידוביץ: בפני בית המשפט יהיה המידע הזה שהוא לא ענה או שלא תפסו אותו.

רונית תירוש: זה לא שהוא הסכים.

הילה דוידוביץ: ואז ממשיכים.

רונית תירוש: אם לא מסר, ממשיכים בהליך.

אייל פרייס: גברתי, לגבי לוחות הזמנים.

אייל פרייס: אנחנו חשבנו על הדבר הזה.

זבולון אורלב: על איזה סעיף אדוני מדבר עכשיו?

אייל פרייס: אני מתייחס להערת יושבת ראש הוועדה - זה משהו שלא מופיע בסעיף – שאולי אפשר לפתור את הבעיה שעוררנו בדרך של קציבת זמנים קצרה להשלמת הדיון בבקשה.

אייל פרייס: לצערי שם לא נמצא המזור משום שלא ניתן לכפות באופן שיאפשר לבתי המשפט להחליט תוך איקס זמן.

אייל פרייס: יש ניסיונות שנעשו בתקנות סדרי הדין האזרחיים למשל במספר נושאים להחליט בתוך זמן מסוים בבקשה אבל בתי המשפט פשוט לא עומדים בזה מפאת העומס המוטל עליהם.

רונית תירוש: אתה הצעת הפרדה.

רונית תירוש: מה בעצם הצעת?

רונית תירוש: אתה הצעת להחריג את הקניין הרוחני, דיברת על לוחות זמנים.

אייל פרייס: כשהצעתי להפריד, לא ביקשתי לקבוע בחקיקה לוח זמנים שאומר לבית המשפט שהוא צריך להחליט בדבר הזה בתוך איקס זמן לאחר שהוא ישמע את הטענות.

אייל פרייס: לא.

אייל פרייס: אמרנו שהדברים ייעשו במעמד צד אחד.

אייל פרייס: יש לנו הנחה שכאשר הדברים מתקיימים במעמד צד אחד, מבלי לזמן את הצד השני, מבלי לקיים דיון, מבלי להגיש סיכומים, הדברים יוכלו להתבצע בזריזות.

אייל פרייס: אני רוצה להגיב בקצרה לדבריו של חברי.

זבולון אורלב: אני הערתי בקריאת ביניים.

זבולון אורלב: אני מקשיב בסבלנות אבל גם אני רואה את השעון.

זבולון אורלב: אני רואה כמחמאה מאוד מאוד גדולה שבהצעת חוק פרטית צנועה שלי, וכוונה של הממשלה להרחיב, מערימים כאן עגלה כל כך גדולה ועמוסה לפתור את כל בעיות העולם.

זבולון אורלב: הצעת החוק הזאת נועדה רק לתכלית אחת: לחשוף פרטי מעוול, בין בלשון הרע ובין בפגיעה בזכויות הקניין.

זבולון אורלב: בכל יתר הבעיות שלכם, תגישו הצעות חוק, שכנעו את הממשלה, קחו חברי כנסת אבל תעזבו אותנו.

זבולון אורלב: אל תלבישו על הצעת החוק הזאת את הדברים האלה כי אחרת מה שיקרה זה שלא יהיה לך לא חשיפת פרטי מעוול, לא פרוצדורה מיוחדת ולא שום דבר.

זבולון אורלב: תעזבו אותנו.

זבולון אורלב: אני אטען לנושא חדש.

זבולון אורלב: אני אטען עוד מעט לנושא חדש.

רונית תירוש: אני חושבת שאם לוקחים בחשבון גם את תקנות סדר הדין האזרחי, סעיף 244(א), כן יש אפשרות.

רונית תירוש: נוכח בית המשפט או הרשם שהשהייה כרוכה בדיון בדרך רגילה עלולה לגרום נזק, רשאי לתת למשיב ליתן צו על פי צד אחד וכולי.

זבולון אורלב: לא קשור לחוק שלנו.

זבולון אורלב: אני גם לא מתכוון לעשות תיקונים עקיפים לחוקים אחרים.

אייל פרייס: בעניין שלנו הדבר איננו פותר את הבעיה אלא הוא יוצר את הבעיה.

אייל פרייס: הסעיף הזה אומר שכאשר בית המשפט משתכנע ונותן את הצו במעמד צד אחד.

זבולון אורלב: על מה הדיון?

זבולון אורלב: אני לא מבין.

זבולון אורלב: הדיון הוא על תקנות סדרי הדין?

זבולון אורלב: על איזה סעיף בחוק הדיון?

אייל פרייס: אני משיב ליושבת הראש לגבי הנושא.

זבולון אורלב: גם אני רוצה לדעת על מה הדיון.

זבולון אורלב: אני חבר כנסת בוועדה.

זבולון אורלב: אמרתי שיש לי תחושה לא טובה של פיליבסטר.

זבולון אורלב: תחושה מאוד לא טובה.

זבולון אורלב: אני יושב, זאת ישיבה רביעית, והדברים חוזרים וחוזרים וחוזרים, ושוב מעלים ומעלים.

זבולון אורלב: כך נראה לי.

זבולון אורלב: אתם לא רוצים לחשוף פרטי מעוול?

זבולון אורלב: אני לא מבין.

זבולון אורלב: אם יש מישהו שמתנגד באופן עקרוני לחשוף פרטי מעוול, אז תגידו את זה בצורה גלויה ואל תעטפו את זה בכל מיני דברים של הסרה וצווי מניעה.

זבולון אורלב: זה לא קשור לחוק הזה.

זבולון אורלב: מה אתם מלבישים עליו?

זבולון אורלב: אף אחד לא התכוון בכלל לדברים האלה.

זבולון אורלב: בחקיקה צריך להתמקד בחוק.

זבולון אורלב: לדעת על איזה סעיף מדברים ואיך מנסחים אותו ולא לחזור עוד הפעם לדברים האלה.

רונית תירוש: חבר הכנסת אורלב, יש הרבה מה ללמוד מהדרך בה העברת חוקים והעברת רבים בוועדות שעמדת בראשן.

רונית תירוש: יחד עם זאת, מי כמוך יודע שעל כל הצעת חוק שאנחנו מביאים, תמימה ככל שתהיה, מרחיבים את דעתנו באמת בהערות שלא היינו ערים להן.

רונית תירוש: אני מאוד נהנית מהדיונים הללו.

רונית תירוש: זה ממש מפרה לי את החשיבה.

רונית תירוש: אני מבקשת ממך, אין לי שום כוונה לעשות לך פיליבסטר.

זבולון אורלב: אם את נהנית מזה, את ניצחת אותי.

רונית תירוש: בינתיים בזבזת לנו שלוש דקות חשובות.

רונית תירוש: אני כן רוצה לסיים את היום הזה בשעה 2:00 עם הצבעה.

רונית תירוש: בוא נתקדם אבל אני באמת רוצה לשמוע את ההערות.

אייל פרייס: אני אומר בקצרה שלפי הצעתנו, הבקשה תישמע במעמד צד אחד, זה חוסך את כל הדברים שחבר הכנסת אורלב דיבר עליהם.

רונית תירוש: לזה כיוונתי בסדר הדין הפלילי ואמרת שזה לא מסייע.

אייל פרייס: אנחנו לא מבקשים לקבל הסרה, אנחנו לא מבקשים להסדיר שום דבר אחר, רק שמיעה במעמד צד אחד.

רונית תירוש: שמעה היועצת המשפטית את הנושא הזה והיא גם שמעה את ההערה שלי לגבי קיצור ההליך, כולל עשרים הימים, כולל מעמד צד אחד, וזה יילקח בחשבון.

אייל פרייס: התקנות אינן מסדירות את מה שאנחנו רוצים משום שהתקנות אומרות שכאשר מוציאים צו במעמד צד אחד, אחר כך יש שלושים ימים למשיב להגיש בקשה לביטול.

אייל פרייס: אנחנו רצינו לחשוף את הפרטים כדי שאפשר יהיה להגיש תביעה, אבל עכשיו נמצאנו שאחרי שלושים ימים אנחנו נכפיל את משך הזמן.

רונית תירוש: שוב אנחנו מדברים על לוחות זמנים.

רונית תירוש: אני רוצה להציע לכם משהו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין לך ברירה, אני מצטערת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר על חוק אחר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לבי לבי אתכם ואני חושבת שבאמת צריך לפתור את זה פעם אחת ולתמיד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא כל כך קשור.

רונית תירוש: פרייס, אותי שכנעת שזה קשור.

רונית תירוש: אני מציעה לך לשבת בניחותה עם היועצת המשפטית של הוועדה ולהסביר לה למה אתה חותר.

זבולון אורלב: לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

זבולון אורלב: לפחות אני מחויב לקריאה הראשונה שזה יהיה בתיאום עם משרד המשפטים.

דן אור-חוף: אני מתייחס לסעיף 6.

דן אור-חוף: אני רוצה לומר דבר אחד קצר ובזה אני מתחבר לדבריך, אדוני.

דן אור-חוף: הצעת החוק הזאת, התכלית שלה היא לחשוף פרטי מעוולים שיש צורך בזה ואני אומר שוב מניסיוני האישי שיש פער עצום בין הליך של בקשה במעמד שני הצדדים לבקשה במעמד צד אחד.

דן אור-חוף: הליך במעמד שני הצדדים בסופו של דבר, מהניסיון שלי, ייצור מצב שההליך הזה לא יקרה בפועל.

זבולון אורלב: איפה כתובים ההליכים האלה?

דן אור-חוף: אני אומר שכאשר ההליכים האלה יתקיימו.

זבולון אורלב: תציעו הצעת חוק לעניין ההליכים ונטפל בה.

רונית תירוש: אור חוף, אנחנו הבנו שגם אתה בעד מעמד צד אחד.

רונית תירוש: חבל על הוויכוח.

רונית תירוש: אמרתי מה אני אקח בשיקולים ואתה מוזמן לאותה פגישה.

רונית תירוש: תצטרף ל פרייס ותשבו עם נירה.

הילה דוידוביץ: אני רוצה לחדד משהו.

הילה דוידוביץ: לא יצרנו כאן שום הליך במעמד שני צדדים.

הילה דוידוביץ: זה ממש לא מה שהתכוונו.

הילה דוידוביץ: בסך הכול מה שאפשרנו, זה לצד השני שהוא לא צד להליך אלא איזושהי זכות באופן אנונימי להגיש איזשהו נייר.

הילה דוידוביץ: אפילו לא קראנו לו כתב הגנה.

הילה דוידוביץ: להגיש עם מגבלות שמנויות כאן ואומרות מה הוא יכול לענות.

הילה דוידוביץ: אין כאן חקירות.

הילה דוידוביץ: כתבנו במפורש שטענות שכרוכות בחקירה, אי אפשר להעלות אותן.

הילה דוידוביץ: התכוונו כאן בסך הכול לאפשר לו לעלות איזה שהן טענות הגנה – אולי מהניסוח לא כל כך ברור – שהן מעין עובדתיות.

הילה דוידוביץ: זאת אומרת, לא משהו שידועות לאותו אדם באופן סובייקטיבי.

אייל פרייס: טענות עובדתיות צריך להוכיח.

אייל פרייס: צריך ראיות בשביל זה.

הילה דוידוביץ: לא כי הוא שמע את זה ממישהו אלא למשל טענה עובדתית שאפשר לבדוק אותה בלי לחקור את הצדדים.

הילה דוידוביץ: למשל, משפט מביאליק, אפשר לדעת בלי לחקור את הצדדים שהחומרים של ביאליק הם נחלת הכלל.

הילה דוידוביץ: לא התכוונו ליצור כאן שום הליך עם שני הצדדים, חקירות וכולי.

הילה דוידוביץ: לא באנו להחליף את ההליך העיקרי שכבודו במקומו מונח והוא ההליך המהותי והעיקרי.

רונית תירוש: נקרא את סעיף 6(ב).

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חוזרת על מה שאמרתי בדיון הקודם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מקריאה את סעיף 6(ב): "התנגדות כאמור בסעיף קטן (א) לא תכלול טענות שביסוסן כרוך בזיהוי המנוי".

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה שאני לא מבינה באמת תחבירית, עוד לפני שאני מגיעה לעניין המשפטי, זה על מי הסעיף הזה בא להגן ולמי הוא מיועד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: התנגדות כאמור בסעיף קטן (א), הכוונה התנגדות של המנוי לחשיפה, היא לא תכלול טענות שביסוסן כרוך בזיהויו.

הילה דוידוביץ: שלו, של המנוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: רוצים להגן עליו.

הילה דוידוביץ: הוא לא יכול להגיד למשל שהוא אומר אמת כי הוא שמע את זה מהחדר הסמוך.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל בסעיף 6(א) כתוב שהוא רשאי להגיש התנגדות בלי לחשוף את זהותו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן אני באמת לא מבינה ואני לא יכולה להשאיר את סעיף 6(ב).

נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינת נוסח החוק, אני לא מבינה מה התכלית ולמה הוא מנוסח כך.

הילה דוידוביץ: אני מסבירה שוב.

הילה דוידוביץ: התכלית מבחינתנו הייתה כן לאפשר איזה שהן הגנות שהן יותר עובדתיות.

הילה דוידוביץ: לכן לא קוראים לזה כתב הגנה, אנחנו לא עושים כאן הליך של ג'ון דו שמדובר.

הילה דוידוביץ: אבל כתוב בסעיף 6(א) שהוא יכול לא לחשוף את זהותו.

זבולון אורלב: היא שואלת מה מוסיף סעיף (ב) על מה שאמור בסיפה של סעיף (א).

זבולון אורלב: בסיפה של סעיף (א) כתוב בלי לחשוף את זהותו.

זבולון אורלב: למה את צריכה את זה עוד פעם?

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה סעיף מיותר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא רוצה להצביע על סעיף 6(ב) שהוא מיותר.

רונית תירוש: היא בודקת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת לומר ליועצת המשפטית שאני חשבתי שאני לא מבינה.

רונית תירוש: בדרך כלל אי אפשר לומר את זה עליך.

זבולון אורלב: הילה, ממתינים למוצא פיך.

הילה דוידוביץ: גאל עזריאל, גם הוא ממשרד המשפטים.

הילה דוידוביץ: סעיף 6(א) בא להגן על המנוי עצמו, שהוא לא יחשוף את זהותו.

הילה דוידוביץ: לעומת זאת, סעיף 6(ב) בא להגן על המבקש.

הילה דוידוביץ: המנוי לא יוכל לטעון טענות שיש להן קשר לזהות שלו עצמו כי בעצם אין חקירה נגדית בהליך הזה.

הילה דוידוביץ: יש כאן צד אחד חשוף וצד אחד שהוא לא חשוף.

זבולון אורלב: אני ממש לא הבנתי.

הילה דוידוביץ: יש כאן צד אחד חשוף וצד אחד שהוא לא חשוף.

הילה דוידוביץ: לא רצינו ליצור איזשהו מצב שצד אחד טוען טענות מבלי שהצד השני יודע מי הוא וזה מקנה לו איזשהו יתרון.

הילה דוידוביץ: זה היה הרציונאל ובדיונים שדיברנו בינינו, זאת הייתה הכוונה.

הילה דוידוביץ: לא להפר כאן בצורה בוטה את האיזון שבהליך רגיל כל צד יודע מי השני ויכול בעצם להעלות טענות ולחקור.

זבולון אורלב: זה כתוב ב-(א).

הילה דוידוביץ: כאן רצינו שלא להפר את האיזון הזה בצורה בוטה.

הילה דוידוביץ: מצד אחד כן לאפשר איזשהו מעמד לאותו צד להגן על עצמו ומצד שני לא לנצל את הבמה הזאת ולטעון כל מיני טענות ולנצל את היתרון שיש לו, שהוא אנונימי והצד השני לא יודע מי הוא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא מה שכתוב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הכוונה.

זבולון אורלב: זה מה שכתוב ב-(ב).

זבולון אורלב: ב-(ב) כתוב:

זבולון אורלב: התנגדות כאמור - של זה שחשוד שהוא המעוול – בסעיף קטן (א)

אייל פרייס: אם היית אומרת בזהות המנוי, זה היה מסביר בדיוק.

אייל פרייס: לא בזיהוי המנוי אלא בזהות המנוי.

רונית תירוש: אני לא מבינה.

רונית תירוש: אני רוצה להציע משהו.

רונית תירוש: אתם רוצים כאן איזון בין השניים ואני מקבלת.

רונית תירוש: תמצאו את הנוסח הנכון, את העברית הנכונה ותביאו את הנוסח.

הילה דוידוביץ: לעניין הקניין הרוחני, אני רוצה לומר שבדיון שעבר ביקשתם שאנחנו נביא את העמדה שלנו.

הילה דוידוביץ: אנחנו עשינו חושבים בבית והחלטנו שבשלב הזה אנחנו לא מוכנים להפרדה.

הילה דוידוביץ: ראשית, מכיוון שכמו שאמרו כאן, קניין רוחני זה לא רק הפרות מסחריות של סרטים ותקליטים.

הילה דוידוביץ: אפשר לחלק את ההפרות של קניין רוחני לכמה סוגים ואפשר לקרוא לזה איך שרוצים.

הילה דוידוביץ: זה לא נכון מבחינתנו להגיד שכל הפרה של קניין רוחני לא משקפת חופש ביטוי.

הילה דוידוביץ: יש ויש.

הילה דוידוביץ: לא נכון להחריג בצורה גורפת.

הילה דוידוביץ: זה משהו שהעלו כאן קודם.

הילה דוידוביץ: בשלב הזה לפחות, ככל שיש טעם להחריג קניין רוחני, זה לא צריך להיות בצורה של החרגה כזו מהחוק אלא הסדרה מלאה ורחבה שמתייחסת לכל סוגי ההפרות של קניין רוחני.

הילה דוידוביץ: כרגע לפחות אנחנו לא שם אלא אנחנו במסגרת הזאת.

רונית תירוש: מבחינת

רונית תירוש: כם אין הפרדה.

רונית תירוש: ובכל זאת הילה, מאחר שאני כן מייחסת לזה מעמד קצת שונה, אני כן בעד למצוא משהו אחיד בלי לעשות הפרדה והחרגה, אבל משהו שישרת אותם גם בלוחות הזמנים ושם אני חושבת שזה פקטור שהוא יותר ייחודי להם.

רונית תירוש: ביקשתי את זה כבר קודם, ואכן ישבו עם היועצת המשפטית וימצאו לזה פתרון כשאני מכבדת את ההחלטה שלכם כרגע לא לעשות הבחנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי סעיף (ב) הכוונה שלכם שעל אף האמור בסעיף (א) המנוי לא יוכל להעלות טענות שלא ניתן יהיה לבדוק אותן מבלי לדעת את זהותו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת הכוונה.

הילה דוידוביץ: כן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בסדר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הבנו את זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ננסח את זה.

זבולון אורלב: לצורך ההצבעה זה יהיה הניסוח.

יהונתן קלינגר: אני רוצה לשאול לגבי סעיף (ב).

יהונתן קלינגר: אני מבין את הרציונאל אבל אני רוצה לשאול לגבי מקרה שהוא לא כזה מקרה קיצון.

יהונתן קלינגר: נניח שגברת כותבת באיזשהו טוקבק שאדון כך וכך הטריד אותה ואחרות מינית.

יהונתן קלינגר: אדון כך וכך כנראה כן הטריד מינית את הגברת.

יהונתן קלינגר: האם בטענת ההגנה בבקשת החשיפה, הרי אם הוא מטריד רק אחת מינית, בסדר, אבל היא לא רוצה לחשוף את זהותה כי היא יודעת שהוא יתנכל לה במקום העבודה.

יהונתן קלינגר: איזה טענות היא יכולה להעלות?

זבולון אורלב: מה זה קשור לחוק?

יהונתן קלינגר: אני שואל כי טענה כזאת היא כן אולי כרוכה בזיהוי.

זבולון אורלב: ריבון העולמים, מה זה קשור לחוק?

יהונתן קלינגר: זה קשור לסעיף (ב).

זבולון אורלב: תגיד לי מה אתה מציע לנוסח אחר.

יהונתן קלינגר: אני מנסה להגיע לנוסח שיטפל בבעיה הזאת.

יהונתן קלינגר: אני לא מציע אלא אני שואל.

זבולון אורלב: אלה שאלות משפטיות.

זבולון אורלב: תעשו סימפוזיון במקום אחר.

זבולון אורלב: זה לא קשור לחוק הזה.

זבולון אורלב: סליחה שאני אומר, אבל אתם קצת משבשים את הליך החקיקה.

יהונתן קלינגר: להפך, אני רוצה שהחוק הזה יעבור.

רונית תירוש: חבל על הזמן.

רונית תירוש: אני מבקשת, ההערות שלכם ככל שהן מאירות צדדים נוספים שלא חשבנו עליהם, אני מבקשת שילוו בהצעת ניסוח.

רונית תירוש: תודה.

רונית תירוש: סעיף 7.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 7.

נירה לאמעי-רכלבסקי: חשיפת פרטי מנוי (א) בית המשפט ידון בבקשת החשיפה על יסוד הבקשה וההתנגדות, ככל שהוגשה, ואולם בית המשפט לא יקבל טענה של המנוי, אם השתכנע כי זכותו של המבקש לטעון כנגדה תיפגע אם לא תיחשף זהות המנוי, בין היתר בשל היעדר חקירה נגדית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הוכח להנחת דעתו של בית המשפט כי הבקשה הוגשה כדי לאפשר למבקש להגיש תביעה, וכי קיים חשש ממשי, בהתבסס על ראיות לכאורה שהציג המבקש, שהתוכן שלגביו הוגשה הבקשה מהווה עוולה כלפי המבקש או הפרת זכות קניין רוחני שלו, וכי הונחה תשתית עובדתית לכאורה לקיומה של עילת תביעה שהתביעה תוכרע לטובת המבקש, רשאי בית המשפט להורות על מסירת פרטי המידע של המנוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן שיניתי מעט את הנוסח כדי שזה יהיה ברור יותר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן עשיתי שינויי נוסח קלים לחלוטין ניסוחיים ואני מקווה שהם מקובלים על הממשלה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שזה מתאים יותר מבחינה ניסוחית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אומרת שזה לא מה שהיה כתוב במקור בתזכיר, אבל זה לא משנה שום דבר אלא מבחינת הניסוח.

רונית תירוש: זאת אותה כוונה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.

זבולון אורלב: באשר לשאלה שלך האם לתחום את הדיון של בית המשפט בזמן, אנחנו צריכים לשמוע את הנהלת בתי המשפט.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שאלה שהעליתי לדיון.

זבולון אורלב: שידונו בה בקריאה השנייה והשלישית ושיתכוננו אליה.

זבולון אורלב: משרד המשפטים צריך להתכונן לדיון כזה.

זבולון אורלב: יש בעיה עם התיקונים האלה?

הילה דוידוביץ: אולי.

הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה.

הילה דוידוביץ: כל מילה באמת נבחרה כאן בקפידה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מוכנה לשמוע הערות.

הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שקיימים סיכויים, זה כמו תשתית עובדתית לכאורה.

הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שזאת אותה המשמעות.

הילה דוידוביץ: אפשר להעביר את זה כך, אבל אני לא מתחייבת.

זבולון אורלב: היא מסכימה שתעבירי את זה כך בקריאה הראשונה.

רונית תירוש: בקריאה השנייה והשלישית נעשה תיקונים ככל שתדרשו.

זבולון אורלב: היא מסכימה שהנוסח שלך יעבור כך בקריאה הראשונה, אבל היא לא מתחייבת על זה לקריאה השנייה והשלישית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תני הצעה חלופית לקיימים סיכויים.

הילה דוידוביץ: בממשלתית אני לא מתחייבת לנקוט בלשון הזאת.

רונית תירוש: זה ברור.

רונית תירוש: זה אפילו נרשם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אל תכתבו שקיימים סיכויים כי זה מקשה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שזה נוסח בעייתי.

הילה דוידוביץ: ניקח לתשומת לבנו את ההערה.

רונית תירוש: סעיף 8.

אורלי פרוינד-מיה: הערה לסעיף 7(א), בעניין תיחום הזמן.

אורלי פרוינד-מיה: רצינו להציע שנוסח הסעיף יתחיל: בית המשפט ידון בבקשת החשיפה בתוך שלושים ימים.

רונית תירוש: אני יכולה לכפות על בית המשפט לוחות זמנים?

אורלי פרוינד-מיה: לדעתי, כן.

זבולון אורלב: מניסיוני החקיקתי, את לא יכולה לפחות גם לא בקריאה הראשונה מבלי שנשמעה הנהלת בתי המשפט.

רונית תירוש: תרשמו את זה בהערות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הנושא הזה ייבדק.

זבולון אורלב: אני מציע שכבר יירשם שלקראת השנייה והשלישית תעלה הסוגיה הזאת ושמשרד המשפטים בבקשה יכין את עמדתו באשר לקציבת זמנים בדיוני בית המשפט כי כאן, כפי שהובהר לפחות גם בלשון הרע, לגורם הזמן יש משמעות.

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: גם זכויות יוצרים וקניין רוחני.

ירון חנין: הערה לגבי סעיף (ב).

ירון חנין: אני מציע להוסיף אחרי "הוכח להנחת דעתו של בית המשפט כי הבקשה הוגשה כדי לאפשר למבקש להגיש תביעה", את המלים: "נגד המנוי".

ירון חנין: אנחנו מדברים על תביעה נגד המנוי ולא למשל נגד האתר.

רונית תירוש: הגיוני.

רונית תירוש: נגד המעוול.

ירון חנין: לא מעוול.

ירון חנין: נגד המנוי.

ירון חנין: אנחנו לא יודעים עדיין אם הוא מעוול.

קריאה: יכול להיות שגם נגיש תביעה נגד האתר.

ירון חנין: תביעה נגד האתר, תמיד אתם יכולים להגיש.

ירון חנין: לא זאת מטרת החוק.

דן אור-חוף: בסעיף קטן (ב), בשורה הרביעית, כתוב: "או הפרת זכות קניין רוחני שלו".

דן אור-חוף: את הדבר הזה כבר תיקנו בהגדרה של מבקש בסעיף 1.

דן אור-חוף: דיברנו על כך שזאת לא רק זכות קניין רוחני שלו אלא זאת זכות קניין שהוא רשאי לתבוע בגינה בעלי רישיון ייחודי בזכות יוצרים.

זבולון אורלב: צודק.

דן אור-חוף: לפי התיקון כרגע בהערת השינויים יש קצת חוסר קוהרנטיות בסוף הפסקה של (ב).

דן אור-חוף: "וכי הונחה תשתית עובדתית לכאורה לקיומה של עילת תביעה, שהתביעה תוכרע לטובת המבקש".

דן אור-חוף: אני חושב שיש כאן כפילות מיותרת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך למחוק "שהתביעה תוכרע".

רונית תירוש: תודה.

רונית תירוש: פרייס.

אייל פרייס: בתחילת פסקה (ב) נאמר "הוכח להנחת דעתו של בית המשפט כי הבקשה הוגשה כדי לאפשר למבקש להגיש תביעה" אבל להבנתנו זה לא צריך להיות להגיש תביעה אלא לאכוף את זכויותיו.

אייל פרייס: לעתים אתה תרצה בחשיפת פרטי המנוי כדי לשלוח לו מכתב התרעה ולא צריך בהכרח לרוץ ולהגיש תביעה.

אייל פרייס: הרבה פעמים הדברים יכולים להיפתר במכתב התרעה ולכן זה צריך להיות לאכוף את זכויותיו ולא להגיש תביעה.

זבולון אורלב: משרד המשפטים, מה אתם אומרים?

זבולון אורלב: לאכוף את זכויותיו, זה כולל גם אפשרות להגיש תביעה?

אייל פרייס: ודאי.

הילה דוידוביץ: כן.

אייל פרייס: או לנקוט בהליכים משפטיים.

אייל פרייס: זאת גם אפשרות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לנקוט בהליכים משפטיים.

אייל פרייס: מכתב התרעה, זה לא הליכים משפטיים.

רונית תירוש: זה ייבדק.

רונית תירוש: הכוונה ברורה שזה לא רק בענייני תביעה אלא גם בענייני התרעה.

רונית תירוש: תבדקו את הנוסח המשפטי הנכון.

יהונתן קלינגר: רציתי להוסיף לתחילת סעיף (ב) את המלים "בתום לב" כדי למנוע שימוש לרעה במנגנון של הבקשות.

יהונתן קלינגר: "הוכח להנחת דעתי של בית המשפט כי הבקשה הוגשה בתום לב כדי לאפשר למבקש להגיש תביעה".

זבולון אורלב: מה זה בתום לב?

יהונתן קלינגר: זה כדי למנוע לדוגמה שימוש בבקשה רק כדי להתנכל למישהו.

רונית תירוש: איך תוכיח?

יהונתן קלינגר: בית המשפט יבדוק גם את המטרות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אם יש למישהו עילת תביעה.

יהונתן קלינגר: אבל גם עילת תביעה צריכה להיות בתום לב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אם יש לי עילת תביעה, אני יכולה לתבוע ולא משנה מה מצב הלב שלי.

יהונתן קלינגר: לא תמיד.

יהונתן קלינגר: לא תמיד כשיש לך עילת תביעה, את מגישה את התביעה בתום לב.

רונית תירוש: זה כבר פיליבסטר.

יהונתן קלינגר: זה לא פיליבסטר.

יהונתן קלינגר: הדבר השני הוא לגבי הנוסח של התיקון.

יהונתן קלינגר: את אומרת שהתוכן לגביו הוגשה הבקשה מהווה עוולה, אבל מהווה זאת כבר קביעה פוזיטיבית שזה מהווה.

יהונתן קלינגר: לכן אם היינו מדברים על הונחה תשתית עובדתית ומשפטית לכאורה.

רונית תירוש: ה-לכאורה הוא גם על מהווה.

יהונתן קלינגר: אז יש כאן בעיה של נוסח.

רונית תירוש: ה-לכאורה כולל גם את המהווה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכאורה מהווה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ברגע שהמילה לכאורה מתווספת, זה שם בסימן שאלה.

יהונתן קלינגר: לא, כי יש לך תוכן שלגביו הוגשה הבקשה שהוא מהווה.

קריאה: אבל קיים חשש שהתוכן מהווה עוולה.

קריאה: זה לא אומר שהתוכן מהווה עוולה.

יהונתן קלינגר: אני אשלח לך נוסח במייל.

רונית תירוש: אתה רוצה מהווה לכאורה?

יהונתן קלינגר: לא.

יהונתן קלינגר: אני רוצה להוציא את כל ה-לכאורה כדי ליצור נוסח שהוא קריא לבני אדם ולא רק לעורכי דין.

רונית תירוש: יש עוד הערות?

רונית תירוש: אין.

רונית תירוש: אני רוצה להצביע על סעיף 7.

רונית תירוש: ה צ ב ע ה סעיף 7 - אושר פה אחד

זבולון אורלב: אני מצביע וירטואלי כי אינני חבר הוועדה.

רונית תירוש: סעיף 7 אושר פה אחד.

רונית תירוש: סעיף 8.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 8.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סמכות להתקין תקנות השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, ובכלל זה לעניין – (1) אופן קבלת הסכמת המנוי למסירת פרטי המידע שלו, כאמור בסעיף 2.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) קביעת דרכי ההמצאה של בקשת החשיפה למנוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (3) אופן הגשת הבקשה לבית המשפט כאמור בסעיף 5 והגשת ההתנגדות לה כאמור בסעיף 6.

רונית תירוש: הערות.

רונית תירוש: ינקו.

דני ינקו: לעניין קביעת דרכי בקשת החשיפה למנוי, אנחנו רוצים שיתווסף שזה בכפוף לרישומים המופיעים אצל ספק השירות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יש שם במידת האפשר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ככל שהוא מצוי ברשותו.

דני ינקו: האם לכתוב בדואר אלקטרוני לצורך העניין, תיחשב המצאה כדין?

נירה לאמעי-רכלבסקי: זו המצאה רגילה.

רונית תירוש: בסעיף (3) כתוב ככל שהוא מצוי ברשותו.

רונית תירוש: ימסור לו הספק את הנתון המזהה, ככל שהוא מצוי ברשותו.

זבולון אורלב: התקנות צריכות להיות באישור הוועדה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הוספתי את זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה בצו.

דני ינקו: לסעיף (5), לבקשת החשיפה.

דני ינקו: אנחנו מדברים על המצאת בקשת החשיפה למנוי.

דני ינקו: במקרים בהם יש לנו רק כתובת דואר אלקטרוני ואין לנו את הכתובת, האפשרות היחידה להמציא לו את בקשת החשיפה היא בדואר אלקטרוני.

זבולון אורלב: אתה נכנס לדיון על התקנות.

זבולון אורלב: סליחה שאני מעיר לגבי סדר הדיון כאן.

זבולון אורלב: זאת הכותרת של התקנה.

זבולון אורלב: על פי מה שנקבע כאן, התקנה הזאת צריכה לבוא לכאן לאישור.

זבולון אורלב: זאת הכותרת של התקנה וכך היא תיקרא.

זבולון אורלב: אז זה יבוא לדיון כאן בוועדה ותוכל לומר את מה שאתה רוצה.

זבולון אורלב: עכשיו אנחנו לא קובעים שום דבר בקשר לתקנות.

רונית תירוש: מה שאומר ינקו זה שלפעמים אין להם אלא את האי-מייל של המנוי, שזה הפרט הכי מזהה בעולם.

זבולון אורלב: יהיה דיון על התקנה הזאת.

רונית תירוש: השאלה אם קביעת דרכי המצאה, זה כולל גם את העניין הזה.

יהונתן קלינגר: כן.

זבולון אורלב: בדיון שנקיים על זה, נחליט אם זה קיים או לא קיים.

זבולון אורלב: התקנה הזאת תבוא לדיון כאן ואז תראי מה צריך להיכנס.

זבולון אורלב: אגב, אם משהו נמצא בתקנה ואת לא רוצה שהוא יהיה, אל תאשרי את התקנה.

רונית תירוש: ולכן אנחנו נבקש שהתקנות תובאנה לאישור הוועדה.

זבולון אורלב: ודאי.

זבולון אורלב: זה נושא רגיש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ודאי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השר רשאי, ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוע.

דני ינקו: אני רוצה רק לוודא שהנוסח האומר שהשר רשאי להתקין תקנות, זה אומר שכל עוד הוא לא התקין תקנות, עדיין אפשר לאכוף את החוק הזה.

דני ינקו: שלא יהיה בית משפט שיאמר שהוא לא יכול לאכוף את החוק הזה כי אין תקנות.

הילה דוידוביץ: יכול להיות שחלק מהתקנות כאן הן הכרחיות.

הילה דוידוביץ: ככל שרוצים שנביא את זה לוועדה, צריך לקחת בחשבון שזה ידחה את התחילה של החוק.

זבולון אורלב: נכון, ובקריאה השנייה והשלישית אני אציע, בהסכמת הממשלה, שגם יקבעו זמן לשר לגבי מועד התקנת התקנות.

רונית תירוש: זה אומר שכל עוד אין תקנות אי אפשר לאכוף את החוק.

זבולון אורלב: תלוי מה.

זבולון אורלב: לא הכול.

רונית תירוש: מה כן ומה לא?

זבולון אורלב: לא יודע.

זבולון אורלב: צריך לעבור על החוק.

זבולון אורלב: זה לא בהכרח.

רונית תירוש: אני חשה שאי אפשר יהיה.

זבולון אורלב: אני מציע למשרד המשפטים בקריאה השנייה והשלישית לבוא עם לוח זמנים ולומר לנו לפי דעתם כמה זמן ייקח להתקין את התקנות.

דני ינקו: אולי נקדים תרופה למכה, ושמשרד המשפטים תוך כדי יכין.

זבולון אורלב: לא, זאת המשמעות שהחוק יהיה עוד שנתיים.

זבולון אורלב: אתה נותן עצות לא טובות.

זבולון אורלב: בייעוץ וחקיקה, שאל אותנו.

דני ינקו: אני לא אומר שזה צריך לעכב את החקיקה של החוק אבל שהעבודה תיעשה.

רונית תירוש: אני מניחה שחבר הכנסת אורלב יעשה עבודה מול משרד המשפטים.

זבולון אורלב: יש גם הצעת חוק ממשלתית.

זבולון אורלב: אני לא מוטרד כי בא משרד המשפטים שכבר הגיש הצעת חוק בכנסת, שוקד על הצעת החוק ברצינות רבה והיא מקיפה מאוד.

זבולון אורלב: תהיה לו מוטיבציה לסיים את התקנות האלה.

זבולון אורלב: אין כאן מישהו שמעכב או רוצה לעכב או משהו כזה.

זבולון אורלב: אני אומר מקצת שבחם בפניהם.

רונית תירוש: אנחנו מצביעים על סעיף 8.

רונית תירוש: ה צ ב ע ה סעיף 8 – אושר פה אחד

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רק שהחוק הזה לא יהיה וירטואלי.

זבולון אורלב: לפי דעתי אחרי כן צריך להצביע על כל החוק כי אני לא זוכר אם הצבענו על כל סעיף וסעיף.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אפשר.

רונית תירוש: סעיף 8 אושר.

רונית תירוש: סעיף 9.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 9.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון התוספת השר רשאי, בצו, ובאישור הוועדה, לתקן את התוספת.

רונית תירוש: אנחנו מצביעים על סעיף 9.

רונית תירוש: ה צ ב ע ה סעיף 9 – אושר פה אחד

נירה לאמעי-רכלבסקי: תוספת (סעיף 1 – להגדרה "הפרת זכות קניין רוחני" (1) חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) פקודת הפטנטים והמדגמים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (3) חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים, התשכ"ה-1965.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (4) חוק הפטנטים, התשכ"ז-1967.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (5) פקודת סימני מסחר (נוסח חדש), התשל"ב-1972.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (6) חוק זכות מטפחים של זני צמחים, התשל"ג-1973.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (7) חוק זכויות מבצעים ומשדרים, התשמ"ד-1984.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (8) חוק עוולות מסחריות, התשנ"ט-1999ץ

רונית תירוש: מה זה חוק זכות מטפחים של זני צמחים?

רונית תירוש: איך זה קשור?

קריאה: זכויות יוצרים על הזנים.

יהונתן קלינגר: יש לי שאלה שהיא שאלה שמצריכה אולי דיון אחר כך, אבל מה לגבי חוק עשיית עושר שלא במשפט?

יהונתן קלינגר: הרבה פעמים טוענים שכאשר יש חוסרים ואין הגנות ספציפיות בחוק זכויות יוצרים וכדומה, אנשים פונים לחוק הזה.

יהונתן קלינגר: צריך לדון אם להכניס אותו או לא, אבל אולי בקריאה שנייה ושלישית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול לגבי סעיף 3 ותסלחו לי שאני הולכת קצת אחורה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת אם אפשר לעשות את זה עכשיו או שנדבר בקריאה השנייה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לגבי דרישת נתון מזהה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו דיברנו בשבוע שעבר הרבה מאוד על הנושא הזה ואני מבינה שהצבענו על זה כבר.

רונית תירוש: כן.

זבולון אורלב: זה התיקון שעשינו.

זבולון אורלב: הכחול הוא בעקבות הדיון.

זבולון אורלב: זה התיקון שעשינו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאני מבקשת לעשות רביזיה.

זבולון אורלב: זה בקריאה שנייה ושלישית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דיברנו על זה אבל אני לא בטוחה שנתנו תשובה לאתרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה בעצמך דיברת על אתרים גדולים מאוד, אם הם יכולים להוציא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דני דיבר על כך שזאת עלות גדולה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תהיה הערה בדברי ההסבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כל הנושא הזה, כולל הגדרה של נתון מזהה, יהיה פתוח לדיון בקריאה שנייה ושלישית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה שתהיה לי רביזיה בקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: בסדר.

רונית תירוש: בקריאה השנייה והשלישית.

רונית תירוש: אני אמרתי שאני לא אפתח את זה עכשיו.

רונית תירוש: אנחנו נצביע לקריאה ראשונה, נעלה את זה לקריאה ראשונה ובקריאה שנייה ושלישית נדון.

דן אור-חוף: יש חוק אחד בתחום הקניין הרוחני שאתם השמטתם ואני לא יודע אם זה נעשה בכוונה.

דן אור-חוף: זה החוק להגנה על מעגלים משולבים.

דן אור-חוף: זה חוק שמגן על טופוגרפיה של מעגלים משולבים ושווה לשקול האם להכניס אותו לתוספת.

רונית תירוש: נירה תבדוק את זה.

הילה דוידוביץ: מסרו לי שלקחנו את ההגדרה של זכות קניין רוחני מחוק בתי המשפט.

זבולון אורלב: אין מניעה לבדוק.

הילה דוידוביץ: אם זה רלוונטי לתחום.

אייל פרייס: אני ממליץ להוסיף להגדרת התוספת את פקודת זכות יוצרים.

אייל פרייס: חוק זכות יוצרים 2007 החליף 99 אחוזים מהחקיקה הקודמת והשאיר זנב מסוים שנמצא עדיין בפקודת זכות יוצרים.

זבולון אורלב: יש הסכמה של משרד המשפטים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גברתי היושבת ראש, דיברנו באופן שונה לגבי הקניין, כי את חושבת שכן צריך להכניס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שאם החוק הזה עם הקניין הרוחני נמצא כאן, אין סיבה לא להכניס אותם לתוך החוק הזה.

רונית תירוש: לא, הם רצו דווקא להחריג אותם מהנוסח המקורי של החוק.

זבולון אורלב: יוליה, החוק הזה חל גם על קניין ר וחני.

רונית תירוש: הם רוצים להחריג.

זבולון אורלב: הם רוצים שבפרוצדורה תהיה הפרדה בין ההליך של לשון הרע לבין הקניין הרוחני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בתוך החוק הזה.

זבולון אורלב: כן, בתוך החוק הזה.

זבולון אורלב: משרד המשפטים טוען שהוא לא רוצה לעשות הפרדה.

זבולון אורלב: אמרנו שלקראת הקריאה השנייה והשלישית, הואיל והם לא הגישו סופית את החוק הממשלתי, נקים על כך דיון מאוד רציני ונדון בסוגיה הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני תמיד בעד דיון רציני.

רונית תירוש: מאחר שההיגיון שלנו בדרך כלל הולך באופן זהה כמעט, גם כאן אני התעקשתי לומר שאני כן רואה בהם נדבך קצת שונה ואני כן חושבת שצריך לתת להם מענה.

רונית תירוש: אם משרד המשפטים מתנגד להחרגה, אולי משהו בלוחות הזמנים, בנושא של מעמד צד אחד ייתן להם מענה ולו חלקי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בהתחלה חשבתי אולי חוק אחר, אבל לפי מה שאני רואה כאן, צריך להכניס כאן.

רונית תירוש: הערות נוספות.

זבולון אורלב: אם אפשר לבקש סליחה, אני נאלץ לעזוב לוועדת הכספים.

רונית תירוש: ואתה סומך עלי.

זבולון אורלב: אני קודם כל רוצה להודות לך.

זבולון אורלב: אני מתנצל אם התנהגתי שלא כראוי אצל מי שהייתה מנכ"לית משרד החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אני מבטיח שלקראת השנייה והשלישית להיות יותר רגוע ויותר נינוח.

זבולון אורלב: יש לי בקשה, שהחוק יעבור ואם את רואה שאין אפשרות להעביר אותו, אפשר להזעיק אותו מוועדת הכספים ונקרא לחברי הכנסת שתומכים.

זבולון אורלב: תודה רבה.

רונית תירוש: תודה.

טל גרטנר: זאת פעם ראשונה שאני כאן.

טל גרטנר: לדעתי החוק הוא חוק חשוב ביותר.

טל גרטנר: רציתי להתייחס לדברים של חבר הכנסת אורלב.

טל גרטנר: יש איזשהו זמן מהפסיקה של עמי מור ועד שיחוקק החוק.

טל גרטנר: מה קורה לגבי אנשים שהוכפשו באינטרנט?

טל גרטנר: מה לגבי אותם אנשים שהוכפשו בתקופת זמן זאת?

טל גרטנר: לא יחול עליהם כי הרי לא מחוקקים חוקים רטרואקטיבית.

רונית תירוש: יש כל כך הרבה חוקים שעוד לא נחקקו ואנשים בינתיים סובלים.

רונית תירוש: הם כנראה ימשיכו לסבול.

קריאה: אם העבירה נמשכת, הם יוכלו להגיש תביעה.

טל גרטנר: ואם היא לא נמשכת?

רונית תירוש: אז הוא ניצל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את רוצה שנעשה רטרואקטיבית?

רונית תירוש: לשאלתך, כל עוד החוק לא נכנס לתוקפו, מי שסובל, ימשיך לסבול.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שמהיום גם כלי התקשורת וגם הציבור ששומע ורואה את הדיון, גם הוא יתחיל לנהוג בדרך קצת יותר אחראית.

רונית תירוש: צודקת.

רונית תירוש: הנושא כבר בתפעול ואנשים ידעו על כך.

דורון אביטל: הערה לגבי דברי ההסבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא רלוונטי.

דורון אביטל: כי מה שכתוב כאן, לא קשור לחוק הזה.

רונית תירוש: אין סנכרון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק שמונח לפניכם היום אין דברי הסבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הם נכתבים לאחר שהנוסח מסתיים.

רונית תירוש: אני ייעצתי לכם להצטרף ל פרייס ולשבת עם היועצת המשפטית של הוועדה בהקשר האחר, תבדקו שיש סנכרון גם בנושא של דברי ההסבר.

רונית תירוש: על פי בקשתו של חבר הכנסת אורלב, אני רוצה להעלות להצבעה את כל החוק לקריאה ראשונה.

דורון אביטל: אם אפשר להבהיר, שזה לא על פי הנוסח כאן.

דורון אביטל: אני חוזר לתיקון, להגדרת ספק שירות שבעצם לא נדון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אמרתי שזה היה בסוגריים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת הייתה איזושהי הצעה חלופית.

רונית תירוש: יש הרבה שינויים שאנחנו נדון בהם לקראת קריאה שנייה ושלישית, בדיונים שייערכו כאן וכמובן שייעשו שינויים.

דורון אביטל: גם סעיף 3(א) אני מקווה.

רונית תירוש: אני חושבת שזה הסעיף השנוי במחלוקת.

דורון אביטל: נדמה לי שדווקא זבולון אורלב קיבל את עמדתנו שצריכה להיות אפשרות שכלי התקשורת ישמיעו את השגותיהם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה נרשם בדברי ההסבר לקריאה השנייה והשלישית.

רונית תירוש: אני התרשמתי שזה רשום כבר פעמיים.

קריאה: מה שכן, לחדד בשלב החשיפה של ה-IP ולא בשלב מאוחר.

רונית תירוש: אנחנו עוד לא החלטנו איך יהיה התהליך, אם הכול יהיה בפעם אחת בבית משפט או שיהיה מדרג.

רונית תירוש: אמרנו שהבעיות הללו תתבהרנה בגלל העניין הטכנולוגי שהיום הובהר לנו קצת יותר, שה-IP חושף ברוב המקרים את הזהות ולא לזה התכוונו.

רונית תירוש: כולם לקחו בחשבון, ההערות נרשמו ותסמכו עלינו שנעשה את המקסימום כדי שהחוק הזה יצא במיטבו.

רונית תירוש: אני כבר אומרת שהוא לא יספק את כולם ואמרתי, אבל אנחנו נמזער את הנזקים ככל שנוכל.

רונית תירוש: דלתה של היועצת המשפטית פתוחה להערות נוספות לקראת המשך דיון.

רונית תירוש: אני מבקשת להצביע על החוק כולו לקריאה ראשונה.

דניאל בן-סימון: חשבתי שזאת ירידה לסעיפים.

רונית תירוש: ירדנו לכל הסעיפים.

רונית תירוש: חבר הכנסת בן-סימון, אני מאוד מעריכה את זה שבכלל הגעת לוועדה הזאת כמה וכמה פעמים לדיון.

רונית תירוש: אנחנו הצבענו סעיף-סעיף.

רונית תירוש: נשמעו הרבה מאוד הערות.

רונית תירוש: יש עדיין הרבה מאוד נושאים שאנחנו צריכים לתקן אותם והבטחתי שזה יהיה בקריאה שנייה ושלישית.

רונית תירוש: אני מבקשת את הסכמתך להצביע על החוק כפי שהוא לקריאה ראשונה, עם ההערות שנתנו ויהיו לנו עוד הרבה מאוד דיונים בקריאה שנייה ושלישית.

דניאל בן-סימון: קיבלת את ההסכמה שלי.

רונית תירוש: אני מאוד מודה לך.

רונית תירוש: ה צ ב ע ה החוק אושר פה אחד תודה רבה לכם.

רונית תירוש: אומרת לי מנהלת הוועדה שהצעת החוק הזאת נדונה בכפיפה אחת עם הצעה לסדר של חבר הכנסת מסעוד גנאים וקבוצת חברי כנסת בנושא אחריות אתר האינטרנט לתגובות הגולשים, הצעה מספר 3934.

רונית תירוש: זה היה חלק ממכלול הדיון.

רונית תירוש: גם חבר הכנסת גנאים לא היה בדיון היום.

רונית תירוש: אני חושבת שזה יצטרף להמשך הדיון גם לקראת קריאה שנייה ושלישית ככל שזה יהיה רלוונטי.

רונית תירוש: אני כבר אומרת שאני אשמח אם חבר הכנסת מסעוד גנאים יהיה שותף לדיונים ויסביר את עמדתו.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: הישיבה נעולה.