ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 490, 2011-12-05 10:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דוד רותם: על סדר היום: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 35) (ביצוע פסק דין לפינוי מושכר).

נעמה מנחמי: בהמשך לישיבה הקודמת, סעיף ההגדרה – פסק דין לפינוי מושכר – נוריד את הסיפא ולכן נקבל:

נעמה מנחמי: פסק דין בתביעה לפינוי מושכר שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב-1972, אינו חל עליו, כלומר אנחנו לא עוסקים רק בתביעה לפינוי מושכר לפי סדר דין מקוצר או מהיר.

נעמה מנחמי: הנושא הבא שהוסכם עליו כבר בישיבה הקודמת: 15 ימים, 6ב – לאור התוספת של ב1, יכול להיות שנשנה את המיקום, אבל מבחינת המהות, אנחנו נקבע שפתיחת תיק לפינוי מושכר תהיה רק לאחר 15 יום כדי לאפשר לאותו אדם שקיבל פסק דין, שהות להתפנות מרצון, מבלי להשית עליו את הוצאות הפינוי.

דוד רותם: ב1 – משהו לא מסתדר לי.

נעמה מנחמי: זה לא קשור לתיקון שלנו.

נעמה מנחמי: זה תיקון שהוא כבר עבר בוועדה- - -

דוד רותם: אני לא מבין, למה אתם אומרים לי שהוא לא חל.

דוד רותם: כתוב: על אף האמור בסעיף קטן (ב) – וסעיף קטן (ב) פוסק אצלנו- - -

נעמה מנחמי: יכול להיות ששווה להעביר את זה ל-ג, כדי שזה לא יחול.

דוד רותם: ואז כתוב: על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא נקבע מועד לביצוע - רשאי רשם ההוצאה לפועל להתיר לזוכה להגיש בקשה לביצוע פסק הדין אף אם טרם חלפו 30 ימים.

ענת ליברמן: אבל זה אם היה לרשם יסוד להניח, שאי-פתיחת תיק הוצאה לפועל עלולה לסכל את ביצוע פסק הדין.

ענת ליברמן: במקרים שלנו, של פינוי שוכר, זה לא רלוונטי; זה מדבר בעיקר על פסקי דין לביצוע חיוב כספי או משהו כזה.

דוד רותם: אתם אומרים לי דברים, שאיני יכול להגיב עליהם, כי יש לי מידע ממקומות אחרים, בוועדות אחרות שאני יושב, ואני רואה את הרשמים שלכם, לכן קשה לי לסמוך על – זה רק אם.

דוד רותם: אני יכול להראות לך רשמים שיגידו: גם בפסק דין לפינוי זה עשוי לסכל את ביצוע פסק הדין.

ענת ליברמן: זה שיקול דעת של רשם.

ענת ליברמן: סעיף ב1, שהוא סעיף שלא שייך לתיקון שלנו – שכבר תוקן וכבר פורסם, לדעתי, ברשומות, אמור להיכנס לתוקף בזמן הקרוב - הוא סעיף שבשיקול דעת.

דוד רותם: אני מתקן את סעיף ב?

דוד רותם: אנחנו יכולים לתקן אותו במסגרת סעיף ג, זה לא משנה.

דוד רותם: מכיוון שאני מתקן את סעיף ב, הסעיף הזה יחול על אותו סעיף ב שאני מתקן.

דוד רותם: הסעיף הזה הוא סעיף כללי.

דוד רותם: הוא יחול בכל מקרה.

דוד רותם: אז צריך לשים אותו במקום אחר.

נעמה מנחמי: נשים אותו בסעיף ג, כדי ש-ב1 לא יחול עליו.

נעמה מנחמי: נהיה מסורבל להניח אותו ב-ג, אבל נמצא את הדרך.

נעמה מנחמי: כמו שיש ג, אפשר לעשות ג1 – ג הוא לגבי מזונות, ו-ג1 יהיה לגבי פסק דין לביצוע שוכר, ואז יהיה ברור ששם 15 ימים, אין בעיה.

נעמה מנחמי: טוב.

נעמה מנחמי: סעיף 7: משהוגשה בקשת ביצוע, ימציא מנהל לשכת ההוצאה לפועל לחייב אזהרה שעליו למלא אחר פסק-הדין, או לשלם את החוב הפסוק בשיעורים שנקבעו בצו לפי סעיף 69(ב), או להגיש בקשה לצו תשלומים, והכל בתוך תקופה של 20 ימים מיום המצאת האזהרה, ואולם לעניין בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר רשאי רשם ההוצאה לפועל לקבוע תקופה אחרת [ובלבד שלא תפחת מ-20 ימים אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו ולעניין פינוי דירת מגורים, לא תפחת התקופה מ-10 ימים].

נעמה מנחמי: בסעיף (א1) מחקנו את הסיפא, שנכנסת ממילא ב-(א3).

נעמה מנחמי: א2 המוצע: הוגשה בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר, תכלול האזהרה הודעה לחייב בשפה פשוטה וברורה, כי אם לא ימלא אחר פסק הדין בתוך התקופה כאמור בסעיף קטן (א), תהיה למנהל לשכת ההוצאה לפועל סמכות להיכנס למקרקעין האמורים, לפנותם ולמסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין, בהתאם להוראות סעיף 64.

נעמה מנחמי: זה הסעיף, אם איני טועה, שמאחד בין הודעת האזהרה והודעת הפינוי להודעת אזהרה ופינוי יחד.

נעמה מנחמי: (א3) הוא סעיף כללי לגבי תקנות: (א3) שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בדבר מידע נוסף על האמור בסעיפים קטנים (א1) ו-(א2), שיש לכלול באזהרה.

דוד רותם: חשבתי שאת הסעיף הזה מורידים מהחוק.

דוד רותם: למה אני צריך להתעסק במה עוד יהיה כתוב?

דוד רותם: זה קבוע היום לגבי האזהרה הרגילה.

דוד רותם: למה אני צריך את הסעיף הזה?

דוד רותם: הוא רוצה להוסיף עוד באזהרה, ורוצה לכתוב שם כמה אתה נחמד שלא פינית את הדירה, וכמה אתה נחמד שאתה לא משלם את הכסף?

דוד רותם: למה אני צריך להתעסק עם זה?

דוד רותם: לנו אין התנגדות שזה יהיה.

נעמה מנחמי: אתה רוצה להוריד את אישור ועדת חוקה, חוק ומשפט?

דוד רותם: כן.

נעמה מנחמי: (ב)(1)

נעמה מנחמי: המצאת האזהרה לידי החייב תהיה בדרך שממציאים כתבי בית-דין לפי תקנות סדר הדין; לעניין זה, הסמכויות הנתונות בתקנות סדר הדין לבית המשפט או לרשם, יהיו נתונות לרשם ההוצאה לפועל.

נעמה מנחמי: (2) על אף הוראות פסקה (1) המצאת אזהרה בבקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר תומצא לחייב וכן לצד שלישי המחזיק במקרקעין או בחלק מהם, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירתו על ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל; היו המקרקעין נעולים או שלא היה אפשר להמציא את ההודעה כאמור ידביק מנהל לשכת ההוצאה לפועל את ההודעה על פתח המקרקעין או יקבע אותה אליהם ויערוך דין וחשבון על פעולתו.

דוד רותם: אני רוצה לוודא: כאשר כתוב: היו המקרקעין נעולים או שלא היה אפשר להמציא את ההודעה כאמור ידביק מנהל לשכת ההוצאה לפועל את ההודעה - זה לא מבטל את העניין של השקידה הסבירה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: זה כתוב אצלנו בכל הנהלים – שהם חייבים להגיע בשקידה סבירה, שלוש פעמים, שלושה מועדים שונים של היום, ורק אם הוא לא מצליח להמציא לו את זה, אז הוא צריך, ולכן הכנסנו בחוק את העניין שקבוע בסעיף 64, שעוד מעט נגיע אליו, שאחרי שאתה ממציא את הודעת הפינוי, שהיא גם אזהרה, אתה צריך להגיע לרשם, והוא בוחן שההמצאה הומצאה כדין, ואם היא הודבקה, שהיתה שקידה סבירה וראויה, והרשם אמור לבחון את העניין הזה, ורק אז לאשר את הפינוי.

דוד רותם: בהזדמנות זו, יש לי הצעה אליכם - אולי תשנו בסעיף 10: כתוב:

דוד רותם: זכאי לשכר עורך דין כאמור בתעריף המינימלי שנקבע לפי סעיף 81 - ביטלו את התעריף המינימלי, לא?

אריה כהן: עדיין קיים.

אריה כהן: זה היה בתיקון 29, ולא עבר.

אריה כהן: עדיין קיים התעריף המינימלי, לפי סעיף 71.

דוד רותם: זה תעריף מומלץ, זה כבר לא התעריף המינימלי.

אריה כהן: המינימלי המומלץ – כתוב אצלנו.

נעמה מנחמי: סעיף 64.

נעמה מנחמי: (א) ניתן פסק-דין לפינוי מקרקעין, לרבות סילוק-יד ולא מילא החייב אחרי פסק הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה שהומצאה לפי סעיף 7(א), יקבע רשם ההוצאה לפועל מועד לפינוי בהודעה וכו' – כלומר יש פה הבהרה, שזה רק אם לא מילא את האזהרה.

נעמה מנחמי: (א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), הומצאה אזהרה כאמור בסעיף 7(א2) לעניין פסק דין לפינוי מושכר, ולא מילא החייב אחר פסק הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה, ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל למקרקעין האמורים, יפנה אותם וימסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין, בתוך X ימים – נדון על זה - מתום התקופה שנקבעה באזהרה; רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי בקשת הזוכה, להאריך את תקופת הפינוי לפי פסקה זו, אף לאחר שהסתיימה, בתקופות נוספות שלא יעלו על X ימים, כל אחת; הודעה על הארכת תקופת הפינוי כאמור תומצא לחייב וכן לצד שלישי המחזיק באותם מקרקעין או בחלק מהם בדרך הקבועה בסעיף 7(ב)(1).

נעמה מנחמי: כלומר כאן האזהרה לגבי ההודעה הנוספת על הארכת התקופה היא קלה יותר, היא לא הדרישה המחמירה הקודמת.

דוד רותם: אנחנו כבר יודעים שאין 30 ימים – מצוין.

דוד רותם: עכשיו תסבירו לי, למה אתם רוצים 14 ימים, כי אתם יודעים שאני רוצה רק עשרה ימים.

ענת ליברמן: קיבלנו הנחיה מלשכת השר – לא פחות מ-15.

דוד רותם: קיבלתם הנחיה מלשכת השר?

דוד רותם: יש לנו קושי להסכים על פחות מ-15 ימים.

דוד רותם: אגב, המשטרה היתה אמורה להגיע – הם נתקעו בפקקים.

דוד רותם: המשטרה דורשת לכל הפחות 21 ימים אחרי התיאום.

דוד רותם: אני מזכירה שבהתאם לפרוצדורה שקבענו עכשיו, אחרי שהאדם ממציא את ההודעה שהיא גם אזהרה, הוא צריך להגיע לרשם ההוצאה לפועל, כדי שהרשם יבחן את ההמצאה, וייתן החלטה שמודיעה על הפינוי.

דוד רותם: זה כשלעצמו יכול לקחת יומיים-שלושה, כי רשמים לא נותנים החלטה תוך שעה.

דוד רותם: זו בעיה שלכם; זו החלטה טכנית לחלוטין.

דוד רותם: אם במקרה גם היה חג באמצע של ארבעה ימים, כמו ראש השנה, אם הוא נכנס לשבת או משהו כזה, אנחנו מסונדלים, או שבוע של סוכות, אנחנו מסונדלים – לשכת ההוצאה לפועל לא פועלת.

דוד רותם: הרשם צריך לתת החלטה על פינוי.

דוד רותם: המשטרה דורשת מכם 21 יום אחרי.

דוד רותם: לכל הפחות.

דוד רותם: מתי תתאמו - לפני החלטת הרשם?

דוד רותם: אי-אפשר, זה בדיוק העניין.

דוד רותם: כלומר הרשם נתן החלטה, לקח ארבעה ימים, חמישה ימים, שבוע ימים, ואז אתם מתחילים לתאם.

דוד רותם: לא אנחנו אלא הזוכה.

דוד רותם: הוא יתאם את זה ל-21 יום אחר כך.

דוד רותם: איפה ה-14 יום שלכם?

דוד רותם: הם צריכים ליפול בתוך ה-14 ימים שאחרי, כי יש לנו טווח – הוא צריך שסוף ה-21 ימים שהוא קבע עם המשטרה, ייפול בתוך ה-14 ימים שאחרי המצאת האזהרה.

דוד רותם: כתוב פה: יפנה אותם וימסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין, בתוך 14 ימים מתום התקופה שנקבעה באזהרה.

דוד רותם: מתי האזהרה ניתנת?

דוד רותם: האזהרה זה מה שהוא ממציא, ואז יש 21 ימים של האזהרה, ואז מתחילים הימים.

דוד רותם: ה-14 ימים מתום - זה הטווח – מתחיל מ-21, ואז סופרים 14 ימים, שבהם אפשר בכל יום לפנות אותו.

דוד רותם: מה פתאום?

דוד רותם: הוא מתחיל מהיום העשירי, ועכשיו יש לכם 14 יום.

דוד רותם: בתום 21 יום הוא צריך להיות בחוץ, אז אל תיקחו לי 21 ועוד 14.

דוד רותם: או אתם נורא רוצים לצמצם, או אתם מפליגים.

דוד רותם: הרשם נתן אחרי חמישה ימים הוראת ביצוע, הרשם אומר:

דוד רותם: לפנות את הבניין תוך 21 יום.

דוד רותם: לא, הרשם אומר – מה שכתבו לך באזהרה, שהיא הודעת פינוי, זה בסדר, ומה שכתוב באזהרה ובהודעת הפינוי – אם לא תבצע את זה תוך 21 ימים מיום שהומצאה לך האזהרה, אז אפשר יהיה לבוא אליך בכל אחד מה-14 ימים אחר כך.

דוד רותם: כלומר אתם מדברים על 21 יום ועוד 14.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: מסוף ה-21 אפשר לבוא במשך 14 ימים או 15 ימים, ולפנות אותך מביתך.

דוד רותם: המועד שאתה קובע עם המשטרה צריך ליפול בתוך ה-15 ימים האלה.

אריה כהן: איך שנפתח התיק אנחנו מודיעים למשטרה, יחד עם הודעת הפינוי ויחד עם האזהרה שמוסרים לאדם - ברגע שביצענו את המסירה, מודיעים למשטרה.

אריה כהן: ברגע שביצענו את ההודעה, מודיעים למשטרה, ואז יש גם 21 יום מול המשטרה.

אריה כהן: עברו 21 יום האלה – מאותו רגע אנחנו מאשרים- - -

דוד רותם: למה עברו 21 יום?

דוד רותם: המשטרה צריכה 21 יום.

דוד רותם: אני הודעתי שאני מבקש פינוי בעוד 21 יום, עשיתי מסירה, 21 יום המשטרה מוכנה – לכו לפנות.

דוד רותם: למה אתם רוצים עוד 14 יום?

ענת ליברמן: השאלה, מתי אתה מגיע למשטרה, כי בעצם אם אפשר היה להגיע למשטרה בדיוק ברגע שהדבקתי לו על הדלת או מסרתי לו את הודעת הפינוי- - -

דוד רותם: לא, אני מגיע למשטרה שבעה ימים אחר כך.

דוד רותם: אז עברו שבעה ימים.

דוד רותם: עכשיו נשאר לי עוד 13 ימים של האזהרה, והמשטרה רוצה 21 , אז אני חייבת לפלוש לתוך ה-15 ימים הבאים, ואז אקבע עם המשטרה לקראת סוף ה-14 ימים שיש לי.

דוד רותם: כלומר זה לא יהיה 21 יום; יהיו למשטרה 35 יום להתארגן.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: אם היית מגיע ביום הראשון, לצורך העניין, אם היית מצליח להשיג הודעת פינוי ביום הראשון – אפשר לקבוע עם המשטרה אפילו יותר מ-21 ימים; אפשר לקבוע עם המשטרה 26 ימים אחר כך.

דוד רותם: כלומר פינויים יבוצעו לא 21 יום, כמו שהמשטרה רוצה, אלא עוד 14 יום תוספת.

דוד רותם: לכל היותר.

דוד רותם: רבותיי, אילו לא הייתי יודע איך ההוצאה לפועל עובדת, המרכז לגביית קנסות, רשות האכיפה, הייתי אומר: לכל היותר; מכיוון שאני יודע איך זה עובד, אני אומר לכם: זה יהיה קבוע עוד 14 יום.

דוד רותם: בהקשר הזה זה לא רשות האכיפה והגבייה; בהקשר הזה הזוכה הולך ומתאם עם המשטרה.

דוד רותם: זה כבר לא שלנו.

דוד רותם: אתם הגג.

דוד רותם: אבל אם המשטרה אומרת לי שהיא חייבת 21 ימים, ואם אני חושבת על זה שלא תמיד הזוכה יכול להגיע למשטרה יומיים אחרי שהוא המציא את האזהרה, כי הוא צריך לקבל החלטת רשם, וכי יכול ליפול משהו בדרך- - -

דוד רותם: אז אתם בעסק, כי צריך החלטת רשם.

דוד רותם: החלטת רשם אצלנו היא מההחלטות הדחופות – של 24 שעות, אז חייבים להשאיר להם 21 ימים.

דוד רותם: אין בעיה – גמרנו, תקבלו 14 יום, אבל תרשמו לכם את האזהרה שלי: לא יהיו פינויים אלא אחרי 35 יום – 21 ועוד 14.

דוד רותם: הנה, נציגי המשטרה הגיעו.

דוד רותם: הם לא פראיירים.

דוד רותם: אם הם יכולים לעשות את הפינוי שבועיים אחר כך, למה שהם לא יעשו את זה?

דוד רותם: מה, אין להם מה לעשות – רק להתעסק בפינויים?

דוד רותם: הם רוצים לעשות את הפינויים כמה שיותר מאוחר.

נעמה מנחמי: בעת המצאת האזהרה בעצם יהיה כתוב: 20 יום אזהרה, ואז, שאם הפינוי לא התבצע, הוא יתבצע בתוך ה-14 יום – זה יהיה ברור בהמצאה עצמה?

נעמה מנחמי: בדיוק.

נעמה מנחמי: חשוב לי שאדוני יזכור שיש פינויים שלא צריך בהם את המשטרה, ובהם אני מאמינה שהפינוי יתבצע בתחילת ה-14 ימים.

דוד רותם: מתבצעים שלא צריך בהם משטרה, בדרך כלל מכוח עצמם – לא צריך אתכם – יש פסק דין, ממציאים, האיש יפנה לבד.

דוד רותם: זה רק אגרות.

דוד רותם: זה חוקי, לפנות בלי ההוצאה לפועל?

דוד רותם: קיבלתי פסק דין, מסרתי אותו – האיש יפנה.

דוד רותם: לא פינוי מרצון.

דוד רותם: לא, פינוי מכוח פסק דין.

נעמה מנחמי: סעיף 88 עוסק בביצוע ותקנות, וקובע כך: (א) שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, לרבות תקנות הקובעות – (1) תשלום האגרות, פטור מתשלומן או דחיית תשלומן וכן דרכי חישוב ההוצאות לשם נקיטת הליכים ושיעוריהם; האם אתה רוצה שהנושא של פרוצדורה ואגרה יבואו לאישור?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: הן תמיד מגיעות לוועדה.

נעמה מנחמי: אם לא קבוע, הן מגיעות לוועדת הכספים, אלא אם נקבע בחוק, לאיזו ועדה זה יגיע.

דוד רותם: בסעיף 88 נא להוסיף, למרות שתראי את ג – שר המשפטים רשאי בצו, באישור ועדת החוקה.

דוד רותם: צריך להוסיף בהתחלה: שר המשפטים, הממונה על ביצוע חוק זה, ובאישור ועדת החוק, ורשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, ואז צריך למחוק את ג – צריך לראות.

דוד רותם: מה זה הסעיף הזה - עקב ביטולו של משרד הדתות, הועברה הסמכות לראש הממשלה?

נעמה מנחמי: זה כל מיני עדכונים שהיו במהלך השנים לחוק.

דוד רותם: חוק ההוצאה לפועל הוא בסמכות משרד הדתות?

דוד רותם: טוב.

נעמה מנחמי: יש לנו הסתייגויות לחוק.

נעמה מנחמי: המסתייגים אמנם לא כאן, אבל הם נימקו באופן ארוך.

נעמה מנחמי: שאקריא אותם?

נעמה מנחמי: הסתייגות של חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

דוד רותם: הוא מגיש לי בשם אילן גילאון, זהבה גלאון, קבוצת מרצ.

נעמה מנחמי: הם צריכים לצרף את החתימות של האחרים עד מועד ההנחה.

נעמה מנחמי: תוספות לפרק טז 4: קבוצת מרצ מציעה: בכל מקרה רשם ההוצאה לפועל לא יורה לפנות אדם אלא לאחר שהצדדים הוזמנו לדיון בפניו בהזמנה שהומצאה להם בהמצאה מלאה; בהזמנה לדיון יצוין כי החייב רשאי לבקש השהיה של ההחלטה בעניין פינוי המקרקעין כדי למנות לעצמו עורך דין או כדי לקבל ייצוג לפי הוראות חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972, אם הוא זכאי לכך לפי הוראות אותו חוק; בהזמנה ייכלל מידע בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות חוק הסיוע המשפטי, וזאת בדומה להסדר של סעיף 38 לחוק.

נעמה מנחמי: ב.

נעמה מנחמי: קבוצת מרצ מציעה: במידה והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי לאדם שכנגדו הוצא צו הפינוי ולבני משפחתו המתגוררים עמו אין דיור חלופי הולם או אמצעים כלכליים להעמיד לעצמם דיור חלופי הולם, יוכל הרשם לדרוש את התייצבותם לדיון של נציג משרד הבינוי והשיכון ושל נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים, ולחייבם להעמיד למפונה פתרון דיור חלופי הולם לתקופה שלא תפחת מששה חודשים.

נעמה מנחמי: במקרה כזה יתואם הפינוי עם הרשויות על מנת שניתן יהיה לאפשר למשפחה להתפנות בהסכמה, או כדי לפנות את המשפחה מייד לדיור החלופי.

דוד רותם: זה רעיונות מצוינים; יש לי רק בעיה אחת – יש פסק דין של שופט.

דוד רותם: אני אפגע בסמכות של שופט, ואגיד שאפשר לערער אצל הרשם על שופט?

דוד רותם: והנורא מזה – נותנים לרשם הוצאה לפועל את הזכות לשנות את תקציב המדינה, כי הוא יחליט: נא לתת לזה דירה, נא לתת לזה דירה.

דוד רותם: מילא כשהבג"ץ עושה את זה – אני עוד יכול להבין, אבל רשם הוצאה לפועל?

נעמה מנחמי: אם אני זוכרת נכון את הנימוקים של חבר הכנסת הורוביץ – הרעיון לא היה להתערב בתקציב.

דוד רותם: הייתי רוצה לקבל את הסעיף הזה, אבל רק בתנאי אחד – שיהפכו את רשמי ההוצאה לפועל, במקום רשמים בכירים ורשמים זוטרים – שכולם יהיו שופטים.

נעמה מנחמי: שאמשיך לקרוא את ההסתייגויות?

נעמה מנחמי: ג.

נעמה מנחמי: קבוצת מרצ מציעה, בהסכמת הצדדים, יוסמך הרשם לקבוע כי הדיור החלופי ימומש באותה דירה בה מתגוררת משפחת החייב, כאשר המדינה תערוב לתשלום סדיר של שכר הדירה לתקופה שתיקבע, ובלבד שאין צד שלישי שייפגע מהסדר זה פגיעה של ממש.

נעמה מנחמי: ד.

נעמה מנחמי: הגדרת הדיור החלופי ראוי שתיקבע באופן שיאפשר לחייב המפונה להישאר קרוב ככל הניתן למקום מגוריו הקיים, על מנת שלא לפגוע במקורות פרנסה, ולהקשות על שיקום המשפחה, או להוציא את הילדים ממוסדות החינוך.

נעמה מנחמי: אלה הסתייגויות קבוצת מרצ.

אורי מקלב: איפה זכויות האזרח של אותו בעל דירה?

דוד רותם: מבחינה זו, הם פותרים את הבעיה, הם אומרים: המדינה תשלם את שכר הדירה.

דוד רותם: אבל מאיפה המדינה תיקח?

דוד רותם: מה שיקרה, יישב רשם – זה מזכיר לי את בית הסוהר הפרטי – אז שם ישבו תשעה שופטים של בית המשפט העליון, והחליטו שהם מבטלים את האפשרות, ומדינת ישראל שילמה הרבה כסף פיצויים – לא נורא, אבל פה יישב רשם הוצאה לפועל, ויחליט: המדינה – את תשלמי.

דוד רותם: מאיזה תקציב?

נסים עוג'ר: על-פי פקודת העיריות, סעיף 3 לפקודת העיריות, נדמה לי, נאמר שהעירייה מחויבת לתת אמצעי לאחד שנמצא ללא דיור, או שהוא חסר דיור, וככזה אולי משם אפשר לקבל סיוע לאותו דייר – אולי ראש ההוצאה לפועל יכול להפנות את זה- - -

דוד רותם: אבל הם מציעים: לא יפנו אותו, אלא אם כן הוא עובר מהדירה בפינוי לדירה שסידרו לו.

דוד רותם: כמות האנשים שמפנים היא גדולה מכמות הדירות שיש.

דוד רותם: אדם קיבל פסק דין לפינוי – הוא צריך לרוץ ולטפל בזה.

דוד רותם: הוא צריך לרוץ לרווחה, אבל אי-אפשר שרשם ההוצאה לפועל יגיד לו: אתה לא תפנה את הדירה- - -

דוד רותם: השאלה, אם הוא יכול לתת הפניה באמצעות החלטה שלו לגורמים המוסמכים, שיסייעו בידיו, כדי לעשות את המעבר, ואז זה יקל על כל הצדדים.

דוד רותם: הגורמים המוסמכים צריכים לעזור בלי קשר להחלטה שלו.

דוד רותם: הם לא עושים את זה.

דוד רותם: זה שהמדינה לא מקיימת את החוקים שלה, זו בעיה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגויות של קבוצת מרצ?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: בעד – אין

דוד רותם: ההסתייגויות נדחו.

דוד רותם: נדחו, יעלו למליאה.

נעמה מנחמי: הסתייגויות סיעת חד"ש.

נעמה מנחמי: בסעיף 4 להצעת החוק, האמור בו יסומן (א) ואחריו יבוא: 4(ב).

נעמה מנחמי: זירוז תהליך ההוצאה לפועל תתבצע בכפוף להסדרים הבאים: 1.

נעמה מנחמי: רשם ההוצאה לפועל לא יאשר פינוי אלא אם הונחה דעתו כי לאדם שכנגדו הוצא צו הפינוי ולבני משפחתו המתגוררים עמו יש דיור חלופי הולם או אמצעים כלכליים להעמיד לעצמו ולבני משפחתו המתגוררים עמו דיור חלופי הולם.

נעמה מנחמי: (2) בכל מקרה רשם ההוצאה לפועל לא יורה לפנות אדם אלא לאחר שהצדדים הוזמנו לדיון בפניו בהזמנה שהומצאה להם בהמצאה מלאה; בהזמנה לדיון יצוין כי החייב רשאי לבקש השהיה של ההחלטה בעניין פינוי המקרקעין כדי למנות לעצמו עורך דין או כדי לקבל ייצוג לפי הוראות חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972, אם הוא זכאי לכך לפי הוראות אותו חוק; בהזמנה ייכלל מידע בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות חוק הסיוע המשפטי, וזאת בדומה להסדר של סעיף 38 לחוק.

נעמה מנחמי: (3) במידה והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי לאדם שכנגדו הוצא צו הפינוי ולבני משפחתו המתגוררים עמו אין דיור חלופי הולם או אמצעיים כלכליים להעמיד לעצמם דיור חלופי הולם, יוכל הרשם לדרוש את התייצבותם לדיון של נציג משרד הבינוי והשיכון ושל נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים, ולחייבם להעמיד למפונה פתרון דיור חלופי הולם לתקופה שלא תפחת מששה חודשים.

נעמה מנחמי: במקרה כזה יתואם הפינוי עם הרשויות על מנת שניתן יהיה לאפשר למשפחה להתפנות בהסכמה, או כדי לפנות את המשפחה מייד לדיור החלופי.

נעמה מנחמי: (4) בהסכמת הצדדים, יוסמך הרשם לקבוע כי הדיור החלופי ימומש באותה דירה בה מתגוררת משפחת החייב, כאשר המדינה תערוב לתשלום סדיר של שכר הדירה לתקופה שתיקבע, ובלבד שאין צד שלישי שייפגע מהסדר זה פגיעה של ממש.

נעמה מנחמי: (5) הגדרת הדיור החלופי ראוי שתיקבע באופן שיאפשר לחייב המפונה להישאר קרוב ככל הניתן למקום מגוריו הקיים, על מנת שלא לפגוע במקורות פרנסה, ולהקשות על שיקום המשפחה, או להוציא את הילדים ממוסדות החינוך.

דוד רותם: מי בעד הסתייגויות קבוצת חד"ש?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: בעד – אין

דוד רותם: ההסתייגויות נדחו.

דוד רותם: ההסתייגויות לא התקבלו - למליאה.

דוד רותם: אני מעלה את הצעת החוק לאישור לשנייה ושלישית, לפי נוסח הוועדה, מי בעד?

דוד רותם: בעד הצעת החוק – פה אחד

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.