ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 478, 2011-11-22 12:00

דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: פורמלית עוד לא הגשתם את התקנות לגבי תעודה אלקטרונית לאימות, התשע"ב-2011, נכון?

עירית ויסבלום: לא.

עירית ויסבלום: נדרשת עוד החתימה של השר.

דוד רותם: מכיוון שזה לא הוגש לאימות, אני רוצה שתסבירו לי איך אתם חושבים שאתם יכולים להתייחס לזה בתקנות שאתם רוצים שאני אאשר.

עירית ויסבלום: אפשר לאשר את התקנות האלו, לתת אישור עקרוני על תנאי זה שהתקנות ההם יאושרו.

דורית ואג: שייכנסו לתוקף ביוני.

דוד רותם: אני לא יודע מה יהיה הנוסח של התקנות ההן כי לא קיבלתי אותו.

עירית ויסבלום: לא קיבלת?

עירית ויסבלום: אנחנו שלחנו את זה לתמי סלע.

דורית ואג: לא הגיע מכתב פורמלי עם מכתב מהשר ועם בקשה להתקין את התקנות.

עירית ויסבלום: נדרש אישו של שני שרים וההליך הפורמלי הזה עוד לא הושלם.

עירית ויסבלום: לכן זה לא הוגש באופן פורמלי.

עירית ויסבלום: מבחינתנו זה הנוסח שיעלה לוועדה בעוד שבוע או שבועיים.

דוד רותם: או שכן, או שלא.

דוד רותם: מי אלה השרים שצריכים לאשר?

עירית ויסבלום: שר האוצר ושר המשפטים.

עירית ויסבלום: אתה נוסחים שכבר מוסכמים על משרד המשפטים.

דוד רותם: אם זה היה מוסכם, הוא היה כותב לכם מכתב שזה מוסכם עליו.

עירית ויסבלום: זה נוסח שיהיה בפני הוועדה.

דוד רותם: אנחנו נאשר את הכול יחד.

עירית ויסבלום: ההפניה לאופן שמירת הפרטים בשלב שתיקבע.

עירית ויסבלום: כלומר, אנחנו לא קובעים כאן הוראה מהותית שיכול להיות שהיא תשתנה בגלל התקנות.

דוד רותם: אני עוד לא רואה שיש שבב.

דוד רותם: אתם כבר בטוחים שיש שבב, אבל לי עוד אין שבב.

עירית ויסבלום: גם לנו היום עוד אין שבב.

דוד רותם: אני גם לא בטוח שיהיה לכם.

עירית ויסבלום: יש את חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים והוא עבר בכנסת ב-2009.

עירית ויסבלום: יש תקנות וצו.

דוד רותם: יש עוד פעם תקנות שצריך להביא אותן עכשיו לוועדה המשותפת אבל עוד אין ועדה משותפת.

דוד רותם: מיכאלי, נכון שיש תקנות שצריך להביא לוועדה המשותפת?

תמי סלע: לגבי קובץ אחד, באמת ההפניה היא רק לעניין הגדרה מסוימת אבל בתקנות של הרישומים ההפניה לתקנות האלה היא גם לעניין דרך שמירת הפרטים בשבב.

תמי סלע: בעניין הזה החוק כן מחייב שכאשר השר מתקין את התקנות לגבי איזה פרטים יהיו בשבב, הוא גם יקבע במקביל את דרך השמירה.

תמי סלע: הסעיף אומר: פרטים נוספים שיקבע שר הפנים בתקנות.

תמי סלע: אני בטוחה שאתם מכירים את הסעיף אבל אני אומרת אותו לפרוטוקול.

תמי סלע: אלה הפרטים הנוספים שהתקנות מונות.

תמי סלע: "בתקנות לפי פסקה זו יקבע שר הפנים, בהתייעצות עם שר המשפטים, את אופן שמירת הפרטים שקבע בשבב".

תמי סלע: זה בעצם לא מופיע בתקנות שבפנינו אלא בתקנות האחרות שכרגע אנחנו לא מתבקשים לאשר.

תמי סלע: כאן יש בעיה מבחינת החוק לאשר את זה בלי שיש את דרך שמירת הפרטים.

תמי סלע: אני חושבת שאפשר לדון ואחר כך לאשר.

עירית ויסבלום: לאשר על תנאי.

דוד רותם: לא, לא נאשר על תנאי.

דוד רותם: כשתגישו את התקנות ההן ואנחנו נאשר אותן, אז נאשר את כולן יחד.

אברהם מיכאלי: מה הסיבה שהתקנות האלה עוד לא הוגשו?

אברהם מיכאלי: חוץ מהפורמליה.

עירית ויסבלום: זה רק העניין הפורמלי.

אברהם מיכאלי: מה הבעיה?

אברהם מיכאלי: שר המשפטים לוקח עט, לוקח נייר וחותם.

דוד רותם: עכשיו יהיה לכם בית ספר על הנושא של השבב ושל התקנות.

דוד רותם: אני מודה לך כבוד השר על שהגעת.

דוד רותם: תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות), התשע"ב-2011 תסבירו לנו את התקנות.

עירית ויסבלום: בתקנות האלה אנחנו מבקשים להסדיר את העניין של - זה עניין שבעצם מוסדר לראשונה - תוקפן של תעודות זהות בישראל.

עירית ויסבלום: אין כאן הבחנה בין תעודות הזהות הרגילות לבין תעודות הזהות הביומטריות.

עירית ויסבלום: הכוונה היא שכל תעודות הזהות תהיינה בנות תוקף לעשר שנים.

עירית ויסבלום: הסיבה לכך היא - במסגרת חשיבה שנערכה בתקופה האחרונה והיו די הרבה דיונים, מביאים לרפורמה בכל נושא תעודות הזהות – שראוי שתעודות זהות תהיינה מוגבלות בתוקף מסיבות שונות, הן סיבות שתעודות זהות הן מסמך שמתבלה לעתים והן נושאות תמונה לא מעודכנת ולא משקפת את מראה פניהם לעת הזאת.

דוד רותם: זה מצוין לגבי תעודות זהות שיש בהן תמונה.

דוד רותם: ברגע שאתם שמים את זה על השבב וזה הולך להיות ביומטרי, זאת כבר לא תמונה.

עירית ויסבלום: תהיה תמונה.

אברהם מיכאלי: תמיד תהיה תמונה.

דוד רותם: אלה נתונים.

עירית ויסבלום: נתונים על גבי התעודה.

עירית ויסבלום: עדיין תהיה תמונה.

דוד רותם: איפה תהיה תמונה?

עירית ויסבלום: תהיה תמונה שתשולב בכרטיס הפלסטיק.

דוד רותם: אבל הזיהוי?

עירית ויסבלום: הזיהוי לא יהיה רק על ידי התמונה.

דוד רותם: הזיהוי הוא לא זיהוי של תמונה אלא הוא זיהוי של מכונה, של תווי פנים וכל מיני דברים כאלה.

אורי מקלב: אדוני צודק.

אורי מקלב: הרי לא יחליפו את התמונה.

אורי מקלב: אם הבעיה היא שהפנים משתנות, בביומטרי לא יחליפו את התמונה והיא תישאר.

דוד רותם: לא, היא לא תישאר.

מיכאל איתן: יש כאן מומחה שיכול להסביר את זה.

דוד רותם: מי מומחה?

מיכאל איתן: יורם.

דוד רותם: יורם, תסביר לנו.

יורם אורן: בתעודת הזהות – ראשית מודפסת על פני התעודה, ושנית שמורה כקובץ בשבב – יש תמונת פנים.

יורם אורן: זה משהו שכאשר מחליפים תעודה, גם זה מתחלף ומתעדכן בהתאם.

דוד רותם: כאשר מזהים על פי תווי פנים, האם זה מזהה תמונה או התמונה הופכת לאלגוריתמים ואחר כך זה מזהה?

יורם אורן: המנגנון שעובד מאחור הוא תלוי בטכנולוגיה הספציפית שנבחרת.

דוד רותם: אבל זה זיהוי כמו בתמונה?

דוד רותם: כלומר, כשאני מזדקן צריך לשנות את התמונה?

יורם אורן: יש דברים שכן ויש דברים שלא.

יורם אורן: זאת אומרת, יוכלו לראות עדיין שזה אתה אבל תמיד נכון יותר לשמור תמונה עדכנית שלך.

מיכאל איתן: ברגע שבא בעל תעודה ביומטרית, שואל היושב ראש, אם אני מבין אותו נכון, מה זה משנה אם הוא בן עשר או בן מאתיים?

מיכאל איתן: אפילו אם הוא יהיה בן מאתיים ויש שם תמונה של ילד, ההתאמה בין מה שאומר השבב לבין מה שיימצא במאגר תוכיח שזה אותו נושא תעודה ולא משנה התמונה.

מיכאל איתן: זאת השאלה.

יורם אורן: אם מישהו יודע לעשות את זה, אני עוזב כל עיסוק שלי ונכנס אתו לשותפות על הרעיון הזה.

מיכאל איתן: זה לא רעיון נכון?

יורם אורן: הרעיון הוא נכון אבל אין לנו את זה.

מיכאל איתן: אני מחזיק בתעודה שהוצאתי אותה לפני עשרים שנים ושם כתוב מיכאל איתן ואני בן 14.

מיכאל איתן: עכשיו אני בן שמונים.

מיכאל איתן: אני מחזיק תעודה שבגיל 14 מיכאל איתן, זה אני, ואני מחזיק היום את התעודה והם בודקים ואומרים שזה נכון, זה מיכאל איתן בגיל ההוא.

מיכאל איתן: זה גם בסיס לזיהוי.

עירית ויסבלום: אבל לא בכל מצב.

מיכאל איתן: לא בכל מצב, אבל זה כן בסיס לזיהוי.

עירית ויסבלום: במרבית המקרים הזיהוי שייעשה על ידי תעודת הזהות יהיה זיהוי.

מיכאל איתן: דבר ראשון, אני רוצה שננטרל את הפוליטיקה מהעניין, את העמדות שלנו לגבי עצם העניין הביומטרי.

מיכאל איתן: אני לא מדבר על העניין הביומטרי כעת בעד או נגד.

מיכאל איתן: אני חושב שהיושב ראש העלה כאן שאלה שאנחנו צריכים להבין אותה יותר טוב בהיבט הטכני.

מיכאל איתן: כלומר, מה קורה במעבר הזה למאגר הביומטרי.

מיכאל איתן: בתעודות הישנות, זה ברור, אדם שהצטלם בגיל עשר או בגיל חמישים, אי אפשר לזהות אותו.

מיכאל איתן: השאלה היא האם זה בדיוק אחד לאחד אותו מצב עם תעודה ביומטרית או שמא דווקא יש כאן יתרון שאומרים שמאחר שההתאמה נמצאת על השבב ויש מאגר שהוא כולל את התמונה, אומרים שנושא תעודה זאת בתקופה ההיא היה בדיוק אותו אדם שנתן גם את המאגר.

מיכאל איתן: אז הזיהוי שלו הוא יותר טוב מאשר סתם על תמונה שאתה לא יכול לזהות, שאין מאחוריה שום דבר ואין יכולת גישה להשוואה דיגיטאלית.

יורם אורן: אני אסביר כי אני חושב שאני מבין את הפער.

מיכאל איתן: אני מתנצל.

מיכאל איתן: אני צריך לצאת אבל אני אחזור.

דוד רותם: תסביר לי.

יורם אורן: אני אסביר כי אני חושב שהבנתי מה הפער ואיפה הדברים לא ברורים.

יורם אורן: מערכת ביומטרית שעושה השוואה בעצם נותנת לי ציון עד כמה מה ששמור בצד זהה למה שקורה עכשיו.

יורם אורן: הציון הזה יכול להיות מאה בשביל התאמה מוחלטת והוא יכול להיות שישים בשביל התאמה חלקית או שלושים בשביל חוסר התאמה כזה או אחר.

יורם אורן: ככל שאני אתרחק מתמונת המקור שלי בציר הזמן, קרי, אני אזדקן, הציון שלי, ציון ההתאמה שלי, ילך ויפחת.

יורם אורן: כאשר הוא יפחת מתחת לסף שנחשב זיהוי, אני לא אזוהה יותר.

יורם אורן: מתי זה קורה.

יורם אורן: כל אחד והגנטיקה והאירועים שמלווים אותו במשך החיים.

דוד רותם: לא הבנתי.

דוד רותם: אני בא בגיל 14, שם את טביעות האצבע שלי, מצלמים לי את הפנים וזה נכנס למאגר השבבים או למאגר הביומטרי.

דוד רותם: בגיל שמונים אני מציג תעודת הזהות שלי.

יורם אורן: הפנים שלך שונות מאוד.

יורם אורן: טביעות האצבע שלך קרובות.

דוד רותם: הפנים לא חשובות כי הרי מה זה משווה?

דוד רותם: האם זה לא משווה את התעודה שלי שאני מחזיק את התעודה האומרת שאני דוד רותם?

דוד רותם: זה ישווה את התמונה שיש לי מגיל 14 לתמונה מגיל 14 ששמורה אצלכם.

יורם אורן: לא.

יורם אורן: החוק לא מרשה להגיש שאילתה כזאת.

נעמה פלאי: לעניין החוק הביומטרי.

נעמה פלאי: חוק הביומטריה קובע שבתעודת הזהות ישולבו אמצעים ונתונים ביומטריים.

נעמה פלאי: זאת אומרת, תמונה ביומטרית, טביעות אצבעות ביומטריות ושהנתונים האלה יועברו ויישמרו במאגר הביומטרי.

נעמה פלאי: אבל החוק קובע באופן מפורש ומגביל ביותר מתי יהיו המצבים בהם תיעשה בדיקה מול המאגר, מתי יהיו מצבים בהם תיעשה בדיקה מול התעודה ומתי יהיו מצבים שאי אפשר יהיה לעשות בכלל בדיקה על הביומטריה כביומטריה ולא כמשהו חזותי.

נעמה פלאי: זאת אומרת, במצב שבו אני יכולה לבדוק מול המאגר, מבחינת רשות האוכלוסין זה מצב אחד.

נעמה פלאי: כשאני רוצה להנפיק תעודה חדשה, אני יכולה.

נעמה פלאי: אני לוקחת, כי אני צריכה לשלב את זה בתעודת הזהות ובדרכון, ואני שולחת את זה למאגר ושואלת אותו האם המאגר קיים בזהות הזאת או לא קיים בזהות הזאת.

נעמה פלאי: זה המצב היחיד שרשות האוכלוסין בהנפקת מסמך חדש או בחידוש תיעוד שולחת שאלה למאגר ומקבלת תשובה האומרת כן או לא.

נעמה פלאי: היא לא מקבלת כמובן את המידע עצמו אלא מקבלת תשובה של כן או לא.

נעמה פלאי: זה המצב היחיד מהבחינה הזאת.

נעמה פלאי: המצב שבו אני יכולה לעשות קריאה מול התעודה, גם מוגדר בחוק הביומטרי לגבי עובד משרד הפנים ועובדים מסוימים בגופים ציבוריים.

נעמה פלאי: גם המצבים שאני יכולה להכניס תעודת זהות לקורא ולהשוות אותה מול הפרטים הביומטריים בלי מאגר, גם הם מוגבלים מבחינת החוק ויש כאן את הגופים שיכולים לעשות את זה.

נעמה פלאי: הרבה מצבים יהיו מצבים בהם ייקחו את תעודת הזהות, יסתכלו עליה ויגידו האם אתה בן האדם שנמצא כאן ואז זה באמת לא עדכני ולא מספיק ברור.

נעמה פלאי: זאת אומרת, לא ממחר, מרגע שיהיו תעודות ביומטריות, בכל מצב תהיה פנייה למאגר או תהיה קריאה ביומטרית של הפנים.

דוד רותם: יכול להיות שאני לא מבין.

דוד רותם: יש לי תעודת זהות ביומטרית, יש תמונה על התעודה?

נעמה פלאי: ודאי.

נעמה פלאי: כמו ברישיון נהיגה.

דוד רותם: ממש תמונה?

נעמה פלאי: כן.

אברהם מיכאלי: כאן יש תמונה?

יורם אורן: רוב ההשוואות לא יהיו ביומטריות.

אברהם מיכאלי: כאן זה אותו הדבר.

אברהם מיכאלי: גם כאן יש תמונה.

אברהם מיכאלי: זה משהו דומה.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, השאלה שלך היא שאלה טובה.

דוד רותם: אני רוצה להבין.

דוד רותם: יש כאן תמונה.

יורם אורן: כמו שיש לך קבצים על המחשב, יש כאן מערכת קבצים כאשר אחד מהם הוא קובץ תמונה.

יורם אורן: הוא לא פתוח לקריאה לכולם ולא כל אחד יכול לקרוא אותו.

יורם אורן: בתוך השבב יש קובץ שהוא קובץ תמונה, כמו שאנחנו שומרים קבצי תמונות משפחתיות על המחשב שלנו.

יורם אורן: יש קובץ של תמונה.

יורם אורן: הוא לא פתוח לקריאה לכולם אלא הוא פתוח לקריאה רק לקוראים מורשים שיכולים לגשת למידע הזה.

יורם אורן: למה?

יורם אורן: כי אנחנו רואים בו מידע פרטי וצריך להגן עליו כך שלא כל חברת השכרת רכב שאתה משתמש בתעודת הזהות להוכיח את הגיל שלך תוכל גם לראות את התמונה.

תמי סלע: אם אני מבינה נכון, החשיבות של העדכון היא גם לעניין התמונה עצמה כשמשתמשים בתעודה הזאת.

יורם אורן: תעודה חזותית.

תמי סלע: אבל גם לעניין קובץ התמונה.

יורם אורן: אלה שניהם בבת אחת.

יורם אורן: כן.

אברהם מיכאלי: יעדכנו את שניהם יחד.

תמי סלע: נגיד לבדוק את זה מול הנתונים הביומטריים.

יורם אורן: על הדרך מרוויחים עוד דברים.

יורם אורן: מרוויחים את העדכניות הטכנולוגית של התעודה עצמה וכן הלאה.

אברהם מיכאלי: זה בעצם אומר שמצלמים את תווי הפנים מחדש.

נעמה פלאי: אחרי עשר שנים.

דוד רותם: פעם בעשר שנים יהיה צריך לעשות את כל הדבר הזה מחדש.

אורי מקלב: גם הביומטרי.

אברהם מיכאלי: את הכול.

נעמה פלאי: פעם בעשר שנים לבוא ללשכה לחדש תמונה.

דוד רותם: כמה כסף עולה לעשות תעודה ביומטרית?

נעמה פלאי: לאזרח?

דוד רותם: למדינה.

נסים אליסף: 47 שקלים.

דוד רותם: כמה בעלי תעודות זהות יש במדינת ישראל?

נסים אליסף: שישה מיליון.

דוד רותם: פעם בעשר שנים ששת מיליוני האנשים האלה יבואו ללשכות משרד הפנים.

נסים אליסף: דרך אגב, היום תעודת הזהות היא התעודה היחידה בארץ, למיטב ידיעתנו, שאין לה תוקף.

נסים אליסף: כלומר, שהתוקף שלה הוא לא מוגבל.

נסים אליסף: כל רישיון וכל תעודה שהמדינה מוציאה, יש לה תוקף אבל התעודה היחידה שניתנת לאנשים שאין לה תוקף, זאת תעודת הזהות.

אורי מקלב: כולם יצטרכו לבוא ללשכות.

נעמה פלאי: אבל לא כולם באים באותו יום.

דורית ואג: גם היום, כשאת לא צריכה לבוא כל עשר שנים, כשאת באה ללשכת מרשם האוכלוסין, לפחות בירושלים ובתל אביב זה אסון.

דורית ואג: זה יום עבודה.

נסים אליסף: אני חושב שלא.

אורי מקלב: רישיון נהיגה שולחים בדואר.

דורית ואג: מתי היית בפעם האחרונה בשעה 7:45 בבוקר ברחוב שלומציון בירושלים וראית מה הולך שם בחוץ?

דורית ואג: אנשים עומדים על הכביש כי אי אפשר לעמוד על המדרכה.

עירית ויסבלום: לשר הפנים יש סמכות לקבוע תוקף של תעודות זהות.

עירית ויסבלום: הסמכות הזאת לא תלויה בתורים.

עירית ויסבלום: עם כל הכבוד, אם אנחנו קובעים הוראה מהותית כי אנחנו מאמינים שהיא צריכה להיות, אז אנחנו לא מתחשבים בבעיות של תור בלשכה.

עירית ויסבלום: בבעיות של התור בלשכה נצטרך לטפל.

דוד רותם: אתם לא מתחשבים בתור ללשכה, אבל אנחנו גם צריכים לדאוג לתושבים ולא רק לכם.

נסים אליסף: אני חושב שהאמירה שמחכים יום שלם להוציא תעודת זהות, זה לא אמיתי.

דורית ואג: אתה פשוט אף פעם לא עמדת בתור.

דוד רותם: נסים, בסדר, לא מחכים יום שלם אבל כמה זמן לוקח לאדם מן השורה שמגיע ללשכת מרשם האוכלוסין?

נסים אליסף: תלוי בעונה, תלוי בלשכה.

נסים אליסף: יש לשכות שנכנסים לשם למשל בתקופה הזאת ואין בעיה.

נסים אליסף: כדאי שאולי פעם תבקרו.

דורית ואג: אני ביקרתי.

דוד רותם: ביקרתי.

דוד רותם: תאמין לי.

נסים אליסף: אולי ביקרת בקיץ בשיא העונה וביום ראשון בבוקר, אז זה יכול להיות.

נסים אליסף: מה שאת מתארת, זה היה פעם.

נעמה פלאי: יתכן שזה נושא לבדיקה הנושא של תורים, אבל אם יש טעם מהותי לקביעת תוקף לתעודת זהות, ואנחנו חושבים שיש טעם מהותי, זה נכון לקבוע את זה.

נעמה פלאי: זה נושא אחר שצריך לדון בו וצריך לטפל בו, אם אכן יש בעיה, אבל יש טעם מהותי והטעם המהותי נובע מטעמים שהצגנו כאן.

נעמה פלאי: יש גם טעמים טכנולוגיים להתבלות של השבב הזה או דברים נוספים שיורם יכול להסביר לכם.

נעמה פלאי: לכן זה נכון לקבוע תוקף לתעודת הזהות.

נעמה פלאי: זה נכון לחדש אותה אחרי מספר מסוים של שנים.

תמי סלע: אם אפשר לשאול שאלה בהקשר הזה לגבי המשמעות בפועל של היעדר תעודת זהות בתוקף.

תמי סלע: היום, אם אני מבינה נכון, ברוב המקומית שאני צריכה להזדהות באמצעות תעודת זהות, אני יכולה לעשות על ידי מסמך זיהוי אחר.

נסים אליסף: בבחירות זה דרכון למשל.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: השאלה מה המשמעות בפועל של זה שלא תהיה לי תעודת זהות בתוקף, חוץ מזה שיש באמת עבירה על הוראה חוקית שמחייבת אותי להסתובב עם תעודת זהות.

עירית ויסבלום: המשמעות היא שאין לך מסמך מזהה שנקרא תעודת זהות, אבל זה כמובן לא משליך על המעמד וכמובן לא מונע ממך להיערך במועד ולהגיע בזמן ללשכה ולהוציא תעודה חדשה, כך שלא תישארי אפילו יום אחד בלי תעודה.

עירית ויסבלום: זאת אומרת, זה לא מונע זכות מהותית.

עירית ויסבלום: זה כמו שיש לך רישיון נהיגה ופג תוקפו.

אורי מקלב: אנחנו מקיימים דיון על התעודות ביומטריות, האם השבבים האלה צריכים עדכון והאם צריך שוב לחדש את התעודה, אבל זה דיון נפרד.

אורי מקלב: מה הקשר בין הדיון על התעודות הביומטריות לתעודות הזהות הרגילות?

אורי מקלב: הרי הולכים להחליף את זה ולכן למה עכשיו צריך לעשות תקנות שמשנות את כל סדרי בראשית לגבי תעודות הזהות הרגילות?

דוד רותם: אלה לא רק תעודות הזהות הרגילות.

דוד רותם: הם מדברים אתך גם על התעודות האלקטרוניות.

אורי מקלב: אני שומע שיש דיון על תעודות זהות ביומטריות חדשות, אבל למה זה עכשיו קשור לכל תעודות הזהות הרגילות שאנחנו יודעים שיש לנו אולי מטרה להחליף את כולן?

אורי מקלב: למה צריך היום לקבל החלטה לגבי תעודות הזהות הרגילות ולקבל החלטה על כך שהולכים להחליף את כל תעודות הזהות?

אורי מקלב: למה לקבל החלטות כאלה גורפות?

אורי מקלב: בואו נראה את הפיילוט ונקבל החלטות לגבי תעודות הזהות הביומטריות, נראה אם אפשר לשלוח בדואר, האם צריך לעשות עוד דברים, כי את רישיון הנהיגה שולחים בדואר.

אורי מקלב: גם את הדרכונים שולחים בדואר.

אורי מקלב: צריך לחשוב על זה, על עוד דרכים ועל עוד אלטרנטיבות כדי להקל על הציבור.

אורי מקלב: צריך גם להסביר שזה שאנשים לא מחליפים את תעודות הזהות המרופטות שלהם, זה מכיוון שהם לא רוצים לעמוד בתור.

אורי מקלב: זה חלק גדול מאנשים לא מחליפים תעודות זהות, אבל עכשיו על הציר הזה שממילא עושים ביומטרי, איזה קשר יש בין תעודות הזהות הביומטריות לתעודות הזהות הרגילות?

אורי מקלב: צריך להפריד את הדיון ואת ההחלטה בנושאים האלה.

אורי מקלב: דרך אגב, זה משהו כל כך מהותי ובהיקף כזה רחב, לא עושים את זה דרך אגב.

אורי מקלב: כך אתם גם מציגים את זה כאן.

אורי מקלב: כשאנחנו באים לתקנות, אנחנו רוצים לעשות רה ארגון בכל תעודות הזהות.

עירית ויסבלום: במשך כל השנה האחרונה היו דיונים רבים.

עירית ויסבלום: זה לא שעושים זאת בדרך אגב.

עירית ויסבלום: לאורך כל השנה היו דיונים לגבי איך צריכה להיות תעודת הזהות, גם הרגילה וגם הביומטרית, והגענו למסקנה.

אורי מקלב: אם עומדים להחליף לתעודה ביומטרית, למה אנחנו עושים מאמץ ומהפך להחליף לכולם את תעודות הזהות כך שכל שנה מיליון תושבים יצטרכו ללכת ללשכות משרד הפנים.

נסים אליסף: לא מחליפים.

נסים אליסף: מי שבא לקבל שירות, יחליף.

יורם אורן: מי שיקבל תעודה חדשה, יקבל עם תוקף.

אורי מקלב: אבל אם אתם מגבילים את התוקף?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: התעודות הישנות בתוקף לעוד עשר שנים.

דורית ואג: בעוד עשר שנים יבואו שישה מיליון אנשים.

דוד רותם: אני לא מבין שני דברים.

דוד רותם: לי יש תעודת זהות שהתמונה שלי היא מגיל 16.

דוד רותם: למה אתה מוכן שהיא תחזיק מעמד עוד עשר שנים?

דוד רותם: אם אתה חושב שהיא כבר לא מזהה, תחליף לי את זה מיד.

דוד רותם: תבוא ותגיד שתוך שנה כל אחד יחליף את תעודת הזהות שלו.

דוד רותם: במצב הזה, אני אגיע לגיל שמונים ואז אני אחליף את תעודת הזהות.

דוד רותם: עד גיל שמונים אני מסתדר עם זה, אז תשאיר אותי כי אני אסתדר עם זה גם בגיל 120.

עירית ויסבלום: אני רוצה לציין שלמשל אישה נישאת ולכן באה להחליף את שם משפחתה.

עירית ויסבלום: זה לא שפתאום בעוד עשר שנים יגיעו כולם.

עירית ויסבלום: אנשים באים.

אורי מקלב: אם אנשים באים, כן מחליפים.

אורי מקלב: נתת עכשיו נימוק שהוא מאוד חשוב.

אורי מקלב: את נותנת סיבה מדוע לא צריך להחליף.

אורי מקלב: את אומרת שיש דינמיקה, יש ילד שנולד, אישה נישאת, מתגרשת, נישאת עוד פעם וכולי.

אורי מקלב: יש איזו דינמיקה כך שרק מעטים לא מחליפים ולא מעדכנים תעודת זהות.

אורי מקלב: אדוני, יש עוד הרבה אירועים שלא מזהים.

אורי מקלב: אני באתי לעשות ברית עם דרכון ולא רצו להכניס אותי כי הורדתי עשרים קילו בפחות משנה.

אורי מקלב: רק בגלל נקודת החן הזאת הצלחתי להיכנס.

אורי מקלב: אדוני, היית ער למה שאמרה גברתי, במידה ויש דינמיקה שאנשים באים להוציא דרכון או לחדש את תוקפו, על הדרך מבקשים להחליף תעודת זהות.

אורי מקלב: משרד הפנים רוצה שאנשים לא יחזיקו זמן רב את תעודת הזהות ולכן אומרים להם שכשהם מוציאים דרכון ותעודת הזהות שלו היא כבר מעל עשר שנים, שיביא גם תמונה ותעודת זהות.

עירית ויסבלום: מי שלא מוציא דרכון, יישאר כל חייו עם תעודת הזהות.

אורי מקלב: לאט לאט אנחנו מצמצמים את האוכלוסיות האלה.

אורי מקלב: את בעצמך אומרת שיש דינמיקה של החלפה וחידוש תעודת זהות.

אורי מקלב: לא אני אמרתי אלא את אמרת.

אורי מקלב: משרד הפנים ימצא לנכון לייעל את העבודה שלו ועם החלפת הדרכון ואם אותו אדם מחזיק תעודת זהות למעלה מעשר שנים, יבקשו ממנו להביא גם תמונה ויחליפו לו את התעודה.

אורי מקלב: לשלוח עכשיו את כל המדינה למשרד הפנים?

אורי מקלב: אדוני השר, אתה לא היית אבל אמרתי שאני לא רואה את הקשר בין תעודות הזהות הביומטריות לתקנה שרוצה להביא משרד הפנים, להחליף את כל תעודות הזהות של אזרחי מדינת ישראל אחרי עשר שנים.

אורי מקלב: הולכים עכשיו על תהליך של תעודות זהות ביומטריות.

מיכאל איתן: אתה באמת לא מבין?

אורי מקלב: לא, אני לא רוצה לקבל את זה.

אורי מקלב: לא שאני לא מבין.

תמי סלע: זה יחול בעוד עשר שנים על רוב האנשים.

אורי מקלב: תעודות הזיהוי הביומטריות, אם זה יצליח, אנחנו רוצים החיל את זה על כל אזרחי ישראל.

אורי מקלב: אבל תעודות זהות רגילות, להחליף לכולם, למה אנחנו צריכים ללכת לזה עכשיו?

דוד רותם: מי שיש לו היום תעודה רגילה, יצטרך להחליף בעוד עשר שנים.

אורי מקלב: או לא.

נסים אליסף: עד עשר שנים.

דוד רותם: עשר שנים.

דוד רותם: זה מה שכתוב בתקנות.

אברהם מיכאלי: אתה לא חייב לגשת היום להחליף את התעודה.

דורית ואג: בין היום לבין עד עשר שנים, אתה יכול מתי שאתה רוצה.

עירית ויסבלום: זאת ההוראה שקיימת.

דוד רותם: בעוד עשר שנים היא פוקעת.

דוד רותם: מיום התקנות, עשר שנים, תעודת הזהות שלך פקעה.

עירית ויסבלום: אם אישה תחליף שם והיא תוציא תעודת זהות חדשה, ממילא היא תוציא תעודת זהות לעוד עשר שנים.

דוד רותם: אני לא מדבר על החלפת שם.

דוד רותם: אני מדבר על מי שהיום יש לו תעודת זהות, בעוד עשר שנים הוא יצטרך להחליף אותה.

דוד רותם: תוך עשר שנים הוא צריך להחליף אותה.

אברהם מיכאלי: אם כך, יש לי שאלה.

אברהם מיכאלי: יש לי היום בן אדם שהוציא תעודה לפני שבע שנים.

אברהם מיכאלי: מופיע בתעודת הזהות תאריך ההנפקה.

אברהם מיכאלי: הוא חייב לעקוב אחרי התאריך?

מיכאל איתן: מיום תחילת התקנות, התעודה במשך עשר שנים בתוקף.

מיכאל איתן: אפילו אם התעודה הופקה ב-1949, אם היום עוברות התקנות, עשר שנים התעודה בתוקף.

דורית ואג: מהיום.

מיכאל איתן: מהיום.

עודד פלר: זה מצריך הוראה מיוחדת.

נעמה פלאי: יש הוראת מעבר.

נעמה פלאי: תחילה והוראת מעבר.

אורי מקלב: אנחנו מסתכלים על האופק הרחוק, על מה שיהיה בעוד עשר שנים.

מיכאל איתן: כאן תעצור לרגע.

מיכאל איתן: אני דווקא רציתי לשאול לגבי המשטר שיתקיים כאשר יהיו תעודות זהות ביומטריות.

מיכאל איתן: מה אתם צריכים מבחינת החידוש.

מיכאל איתן: אתם אומרים שגם תעודת זהות ביומטרית תהיה בתוקף רק לעשר שנים.

דוד רותם: יש עליה תמונה.

מיכאל איתן: אתם צריכים לחדש את זה, זה בגלל המהימנות, התקפות של התעודה ונתונים סטטיסטיים שמשתנים.

מיכאל איתן: לכם יש איזושהי תחזית שאתם אומרים שככל שהתעודה הזאת מתיישנת, היכולת שלנו לקבל נתונים מדויקים הולכת ופחותה.

מיכאל איתן: זה מה שרציתי לדעת.

מיכאל איתן: באיזה רמות אתם מצפים בנקודת ההתחלה שיהיו רמות הדיוק וכמה הם מתערערות ויורדות במשך התקופה עד שבעשר שנים הן לא יכולות להחזיק מעמד אפילו עוד שנה, עוד שנתיים או עוד שלוש ואתם אומרים שאין ברירה, צריך להחליף.

יורם אורן: אמצעי הזיהוי המהותי והראשי כפי שהוסבר כבר בעבר, אלה הן טביעות האצבע.

יורם אורן: זאת הסיבה שאנחנו רוצים אותן.

יורם אורן: תמונת הפנים נועדה ראשית, לאפשר זיהוי חזותי, ושנית, לאפשר אמצעי משלים כי יש משהו כמו הממוצע העולמי והוא עומד עד חצי אחוז מהאוכלוסייה שטביעות האצבע של הן בעייתיות מאוד, או שאלה עובדי כפיים.

מיכאל איתן: זה משתנה עם הגיל?

יורם אורן: לא משתנה עם הגיל.

יורם אורן: זה כאילו מחוק.

יורם אורן: טביעת אצבע זה דבר מאוד יציב.

יורם אורן: זה יכול לזהות אותנו על פני הרבה זמן.

יורם אורן: שוב, עם איזושהי נפילה בציון של הזיהוי לאורך שנים, אבל זה מאוד יציב.

דוד רותם: כוויית מגהץ.

יורם אורן: כוויית מגהץ מוחקת לך זמנית את טביעות האצבע אבל לא באופן קבוע.

יורם אורן: כווייה קשה, כווייה על סף הדרגה השלישית תהרוס לך את טביעות האצבע באופן זמני והיא לא תהרוס לך את טביעת האצבע מול כל חיישן.

יורם אורן: יש חיישנים טובים שגם אחרי כווייה יראו טביעת אצבע סבירה מאוד.

אורי מקלב: כמה זמן מחזיק השבב?

אורי מקלב: השר שאל לגבי השבב ולא לגבי טביעת האצבע.

יורם אורן: זה לא רק השבב אלא זאת הקומבינציה של הפלסטיק ושל השבב.

יורם אורן: אורך החיים המתוכנן של הדברים האלה הוא קצת יותר מעשר שנים.

יורם אורן: האחריות של היצרן, המחויבות שלו שזה לא יתבלה, היכולת שלו.

מיכאל איתן: זה הטוב שניתן להשיג היום בטכנולוגיה?

יורם אורן: במחיר הזה, כן.

יורם אורן: במחיר הזה, זה הכי טוב.

אורי מקלב: זה יקר.

אורי מקלב: כל עשר שנים צריך להחליף.

קריאה: זה לא זול.

מיכאל איתן: אני מאמין שהדברים האלה ישתנו בתוך עשר-עשרים השנים ויכול להיות שפרקי הזמן יחליטו יותר זמן.

אברהם מיכאלי: אז תאריך את התוקף.

מיכאל איתן: לגבי ההפרש, באיזה עלויות מדובר?

יורם אורן: אין היום מוצר מיינסטרים שמבטיח לך אורך חיים גדול יותר.

יורם אורן: להפך, כדי להשיג אפילו את עשר השנים, אתה כבר נזקק לפלסטיקה שהיא פלסטיקה יותר אקזוטית כמו הפלסטיקה הזאת שהיא פולי-קרבונט, אותו חומר שעושים ממנו חופות של מטוסים.

יורם אורן: אתה נזקק לטכנולוגיות ייצור מיוחדות ולידע בייצור שהוא ידע מאוד מאוד מאוד ייחודי.

יורם אורן: זה המיינסטרים שיש לשוק הזה.

יורם אורן: אגב, כרטיסים בנקאיים למשל לא עשויים מהחומרים האקזוטיים האלה אלא הם עשויים מחומרים הרבה יותר זולים והם מחזיקים מעמד פחות.

יורם אורן: שלא לדבר על כך שגם יש התקדמויות טכנולוגיות לאורך זמן בצד האלקטרוני של התעודה.

מיכאל איתן: אולי אתה יכול לחזור עוד פעם על התהליך בצורה הפשטנית ביותר כאילו רק היום אתה מסביר את זה פעם ראשונה ולומר מה קורה בתהליכי הזיהוי.

מיכאל איתן: אנחנו בעצם מדברים רק על תהליכי זיהוי של התמונה מול הבן אדם, תעודה ובן אדם שהתמונה שלו מופיעה בה, ורוצים לעשות זיהוי של אדם מול התעודה, תעודה מול המאגר.

מיכאל איתן: בתעודה מול המאגר בעצם אין הבדלים של גיל.

מיכאל איתן: נכון?

יורם אורן: צריך באמת להפריד את זה לקצת יותר מקרים ממה שאתה פירטת.

יורם אורן: יש מקרה שבו אתה מושווה לתעודה שלך.

יורם אורן: מקומי לגמרי ואין לזה שום קישוריות לשום מקום וזה לא קשור לשום מקום.

מיכאל איתן: מה השפעת הזמן על העניין הזה?

יורם אורן: יש כאן טביעות אצבע ויש כאן תמונה.

יורם אורן: אם יש לי את ההרשאה לגשת לטביעות האצבע, אני יכול להשוות טביעות אצבע.

יורם אורן: זה יחסית מחזיק הרבה מאוד שנים.

מיכאל איתן: טביעת אצבע כאן.

יורם אורן: כאן.

יורם אורן: מקומי לגמרי.

מיכאל איתן: זאת אומרת, בנקודת הזיהוי אתה נותן את טביעות אצבעותיך והמתקן הקורא יודע להשוות למה שיש כאן והוא אומר שמי שנתן את טביעות האצבע האלה, זה אותו אדם.

יורם אורן: כן.

מיכאל איתן: כאן השפעת הזמן, האם היא מורידה מהוודאות שאכן זה ייתן תשובה אמיתית או שעובר זמן ומתחילים להיווצר פערים קטנטנים, אבל הם עדיין יכולים לתת תוצאה לא נכונה?

מיכאל איתן: מידת הדיוק משתנה במשך השנים או לא?

אורי מקלב: אני רוצה להוסיף עוד שאלה על כך כדי לראות אם הבנתי טוב את שאלת השר.

אורי מקלב: האם כשאתה תחדש את תעודת הזהות הזאת, תבקש עוד פעם טביעות אצבע?

יורם אורן: כן.

מיכאל איתן: ודאי.

מיכאל איתן: צריך לבוא לשם.

נעמה פלאי: מכיוון שהמידע הזה לא נשמר ברשות האוכלוסין, אין לנו דרך להכניס את זה לתעודה אלא לטעון מחדש.

יורם אורן: המצב הזה שבו אני משווה, אכן עם הזמן תהיה דגרגציה, לא משהו שיפריע לשימושיות ולא יפריע להזדהות בצורה הזאת.

יורם אורן: תמונת הפנים, למי שיכול לקרוא אותה מהשבב – שוב, לא כל אחד יכול לקרוא את התמונה מהשבב – אצלנו לא מתכננים לעשות בכלל בדיקה ממוכנת של תמונת הפנים אלא בדיקה חזותית.

יורם אורן: למה לקחת אותה מהשבב?

יורם אורן: כי מהשבב אני מקבל תמונה שהיא ברמת איכות טובה ונוחה לזיהוי בעין ולא תמונה בגודל בול.

יורם אורן: אני יכול להעלות אותה על המסך, אני יכול להסתכל על הבן אדם, אני יכול להשתכנע יותר טוב גם אם אני לא מומחה קלסתרונים של מז"פ.

מיכאל איתן: יורם, בוא נישאר בעולם הזה בלבד.

מיכאל איתן: בעצם מה שאתה אומר לי זה שגם אחרי עשרים שנים אני אוכל לבוא עם התעודה ולפחות לצורך הזיהוי המקומי, השוטר שיבקש ממני להזדהות יוכל לזהות אותי קצת פחות טוב כי התמונה שלי השתנתה אבל טביעות האצבע שלי הן כמעט אותו הדבר ואין הבדל גדול.

מיכאל איתן: הקומבינציה של שני הדברים ביחד יכולה לתת זיהוי מספיק טוב.

מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים ללכת למהלך כזה?

מיכאל איתן: אם יש דברים אחרים שהם חשובים – תסביר לי, אבל זה כשלעצמו לא מצדיק שאת כל עם ישראל נקרא עוד פעם לתת טביעות אצבע וכולי.

מיכאל איתן: אלה הוצאות של עשרות מיליוני שקלים, אם לא מאות מיליוני שקלים.

נסים אליסף: רוב הזיהויים שאנחנו עושים הם בכלל לא מכונה.

מיכאל איתן: אבל אני שאלתי את יורם.

יורם אורן: ראשית, אנשים באים בשביל דרכון ובמספרים מאוד דומים.

מיכאל איתן: אנחנו נדבר על דבר-דבר ואחר כך על הגזרות האחרות.

יורם אורן: ראשית, כאמור, אנשים באים כדי לחדש דרכונים ובמספרים מאוד מאוד דומים, אם לא יותר כי מסתבר שדרכונים, אפילו אם בן אדם שכח איפה הוא שם אותו בבית, הוא פשוט הולך ומוציא חדש במיוחד אם זה לפני הקיץ.

דוד רותם: היום זה עולה המון כסף.

דוד רותם: שינינו את התקנות.

אורי מקלב: נכון.

יורם אורן: הנחת יסוד שלנו היא שאת הרוב המוחלט של אירועים בהם אדם יצטרך להזדהות עם זה, הוא לא יעשה מול משרד הפנים והוא לא יעשה מול תשתית מחשוב שמסוגלת בכלל לקרוא את טביעת האצבע כי את זה אנחנו רוצים להגביל.

מיכאל איתן: זה יהיה לכל שוטר.

מיכאל איתן: לא?

מיכאל איתן: לכל ניידת יהיה מתקן שאדם יוכל על המקום לתת את טביעת האצבע ואת התעודה ותהיה השוואה ביניהם.

יורם אורן: שוטר זה אולי מקרה שכן גורם שכתוב בחוק, אבל יש עוד המון שימושים אחרים.

מיכאל איתן: כמו מה?

יורם אורן: בהם השימוש הוא פשוט חזותי.

נעמה פלאי: כמו למשל בנקים.

מיכאל איתן: אתם עכשיו מקבלים אחוזים מהבנקים?

נעמה פלאי: לא.

נעמה פלאי: הבנקים וגופים ציבוריים אחרים.

נעמה פלאי: כל גוף ציבורי שירצה לבצע קריאה מול התעודה, אנחנו נצטרך להסדיר את זה בתקנות.

נעמה פלאי: כרגע גופים ציבוריים לא יכולים לקרוא מתוך השבב ולהשוות מול התעודה.

עירית ויסבלום: ביטוח לאומי, בית חולים כאשר אישה מגיעה ללדת והיא צריכה להזדהות.

נעמה פלאי: כל הזדהות שלא כתובה בחוק.

דוד רותם: בבחירות הזיהוי הוא מול תמונה.

מיכאל איתן: לא רק מול תמונה.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: לא תהיה להם אפשרות לקרוא את השבב.

גם רישיון הנהיגה הוא לעשר שנים.

דוד רותם: אני הולך ומשלם בדואר ובזה נגמר הסיפור.

לא, אתה צריך ללכת להצטלם.

דוד רותם: אתה מצטלם פעם אחת.

כל עשר שנים.

גם בהתנהלות מול חנות כאשר אתה קונה איזשהו מוצר ואתה משלם בכרטיס אשראי.

מיכאל איתן: דרך אגב, אני לא יודע מה אתם אומרים על זה, אבל אם היה לנו גם רישיון נהיגה ביומטרי, זה היה פנטסטי.

מיכאל איתן: היינו יכולים להיפטר מהמאגר הזה שכולנו רבים עליו.

מיכאל איתן: הייתם יכולים להשוות אחד עם השני.

דוד רותם: ואז המאגר הביומטרי הזה יהיה במשרד הרישוי.

דוד רותם: אני רוצה לדעת מתי הוא יהיה באינטרנט.

מיכאל איתן: זה עניין של זמן.

דוד רותם: תעודות רגילות יכולות להיות אולי עשר שנים ותעודות ביומטריות ודאי שצריכות להיות לזמן רב יותר.

נעמה פלאי: אבל בהקשר של הזיהוי החזותי אין הבדל היום.

נעמה פלאי: בהמשך לא יהיה הבדל בין תעודה ביומטרית או תעודה רגילה.

נעמה פלאי: בזיהוי החזותי שהוא יהיה רוב המקרים.

נעמה פלאי: ברוב המקרים, כשאני באה לסופר ומשלמת בכרטיס אשראי, מבקשים לראות את תעודת הזהות שלי כדי לראות מי אני.

מיכאל איתן: כך עושים היום.

נעמה פלאי: אבל אם יש מצב שצריך לתקן אותו כי הוא לא נכון, כי התמונה היא לא עדכנית, אז נכון לעשות את זה בשני הסוגים.

מיכאל איתן: אנחנו חיים היום בעולם הזה ועכשיו לכם קל להגיד את המלים האלה אבל תחשבי על כך שמדובר בחמישה מיליון בני אדם שצריכים פעם בעשר שנים ללכת לעשות הכול מחדש.

מיכאל איתן: אלה המתקנים שלכם, זה עוד מאות פקידים.

מיכאל איתן: זה אומר עשרות מיליוני שקלים.

מיכאל איתן: זאת החלטה שמתחילה בדבר קטן ואחר כך היא גומרת בדבר גדול.

יורם אורן: זה מה שקורה בכל מקום אחר בעולם.

נעמה פלאי: זאת החלטה נכונה אם אנחנו רוצים לזהות את האנשים בצורה נכונה.

דוד רותם: בעולם למרבית האנשים יש גם מקום לגור.

נעמה פלאי: יש מקומות שגם אין תעודת זהות.

יורם אורן: אני חושב שאפשר לתת את הדוגמה המאוד יפה של פורטוגל שמכניסה תעודת זהות במאפיינים מאוד דומים לתעודת הזהות שלנו ושם התוקף מוגבל ויש לשכות שאנשים באים להצטלם ולתת טביעות אצבע.

מיכאל איתן: מה שקורה בפורטוגל, זה כתוצאה מהנושא של הזרים.

מיכאל איתן: ברוב המדינות אין חובה לשאת תעודת זהות.

יורם אורן: יותר ויותר מדינות נכנסות למועדון הזה של תעודות הזהות.

מיכאל איתן: אני לא יודע.

מיכאל איתן: כל הזמן אני שומע יותר ויותר אבל בינתיים אני גם שומע על כאלה שבורחות מזה.

מיכאל איתן: אני אף פעם לא יודע מה הנתון הנכון.

עירית ויסבלום: נקודת המוצא של רשות האוכלוסין היא שתעודת זהות צריכה להיות מסמך שאדם יכול להזדהות אתו בצורה נכונה.

עירית ויסבלום: אם עד היום במשך 63 שנות מדינה התרגלנו שבן אדם יכול לבוא ולהזדהות עם תמונה מלפני ארבעים שנים, והגענו למסקנה שזה מצב לא נכון, אז צריך לתקן את המצב.

עירית ויסבלום: שיקולים של תורים בלשכה ועלויות של מיליוני שקלים נלקחים בחשבון ונלקחו בחשבון ואכן עושים שיפורים, אבל אם המדינה ורשות האוכלוסין הגיעו למסקנה שזה המצב הנכון, אני לא מוצאת סיבה לטעון כנגד זה.

דוד רותם: גברתי, זה בסדר שמרשם האוכלוסין החליט אבל אחד התפקידים שלנו הוא גם לפקח על ההתנהלות שלכם.

דוד רותם: אם אתם רוצים לבזבז מיליונים, אנחנו לא צריכים לתת לכם.

דוד רותם: כמה זה יעלה כל שנה להחליף תעודות זהות?

יורם אורן: היום אנחנו מנפקים 500 אלף תעודות זהות בשנה.

דוד רותם: והיום לא מחליפים.

יורם אורן: מכל הסוגים.

יורם אורן: החלפות, תעודות ראשונות, אובדן תעודה וכולי.

יורם אורן: חצי מיליון בשנה.

יורם אורן: אם אני לוקח את זה בטווח של עשר שנים, חמישה מיליון מהווים את כלל האוכלוסייה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: זה עוד חצי מיליון.

יורם אורן: לא בהכרח.

דוד רותם: לא בהכרח, אבל גם לא בהכרח לא.

אורי מקלב: אם חצי מיליון אנשים מחליפים, לשם מה הם צריכים להחליף?

אורי מקלב: הנה, יש לך תוך עשר שנים דינמיקה של החלפת תעודות.

יורם אורן: מנפקים 500 אלף בשנה ולא מחליפים.

דוד רותם: כמה מתוכם אלה תעודות זהות חדשות?

יורם אורן: ראשונות?

דוד רותם: כן.

יורם אורן: בסביבות 120-130 אלף.

דוד רותם: מה זה היתר?

יורם אורן: היתר זה בלאי של תעודה וחלק גם בעקבות אובדן.

יורם אורן: כשאני אומר בלאי, זה כולל הכול – חלק שינוי בפרטים, חלק בלאי כי התעודה התבלתה וחלק בעקבות אובדן או גניבה.

דוד רותם: זה היום חצי מיליון תעודות.

נסים אליסף: אלה לא תושבים אלא תעודות.

יורם אורן: תעודות.

מיכאל איתן: יש כאלה שזה קורה להם עשר פעמים בשנה.

יורם אורן: לא.

יורם אורן: אין לנו כאלה.

דוד רותם: אתה אומר לשישה מיליון אנשים שתוך עשר שנים הם צריכים להחליף את תעודות הזהות.

דוד רותם: ברור לך שאם אני קיבלתי היום תעודת זהות חדשה, אני לא מחליף אותה בשנה הראשונה וגם לא בשנה השנייה וגם לא בשלישית.

דוד רותם: אני אולי אגיע בסוף השנה התשיעית והעשירית.

דוד רותם: אף אחד לא יגיע סתם להחליף.

יורם אורן: אלא אם כן הגעת לאחת הלשכות כי אתה צריך למשל דרכון ואז אתה עושה גם תעודת זהות חדשה כי כבר הגעת ואין סיבה שתגיע שוב לאחר מכן.

דוד רותם: מה שיקרה זה שאני מוציא היום תעודת זהות חדשה ובעוד שלושה חודשים אני בא להוציא דרכון, אז כבר על הדרך אני אחליף את תעודת הזהות שלי?

יורם אורן: לא.

מיכאל איתן: אתה תחזיק את התעודה עשר שנים וביום האחרון אתה תרוץ למשרד הפנים.

מיכאל איתן: הם יאמרו שאתמול זה היה טוב והיום זה לא טוב?

מיכאל איתן: נחכה עם זה.

דוד רותם: תגידו לי, מתי פעם ביקשו ממני תעודת זהות?

יורם אורן: לפני רבע שעה, בכניסה לכאן ביקשו ממני תעודת זהות.

אורי מקלב: גם רישיון נהיגה היה טוב.

דוד רותם: אני אומר לכם היכן הבעיה.

דוד רותם: זאת עבירה על החוק לא להחזיק תעודת זהות, אבל תגידו לי, איזה שוטר ביקש בחמש השנים האחרונות ממישהו תעודת זהות אם הוא לא עבר עבירה?

יורם אורן: שוטר סיור רואה בממוצע 150 מפגשים עם אזרח ביום ורובם הגדול נגמר ב"תציג תעודת זהות ולך לדרכך".

מיכאל איתן: ואם אני מציג לו רישיון נהיגה?

מיכאל איתן: אני אשאל אותך שאלה יותר מתוחכמת.

מיכאל איתן: כמה תיקים פליליים נפתחו נגד אנשים שהפרו את החובה לשאת תעודת זהות?

דוד רותם: אף לא אחד.

אורי מקלב: יש היום הוראה לא לעשות שום דבר.

אורי מקלב: בוועדת שרים לענייני חקיקה עלה חוק שנפסל על ידכם.

מיכאל איתן: כן.

מיכאל איתן: אני תמכתי בו.

אורי מקלב: הוצע חוק שיהיה אפשר להשתמש גם ברישיון נהיגה, אבל אני מבין שדחו את זה בעקבות הדברים האלה שרוצים שנעשה.

אורי מקלב: יכול להיות שזאת הייתה הסיבה העיקרית לדחייה בוועדת השרים.

אורי מקלב: לא שאלת אדוני היושב ראש מה תהיה העלות שלי להחליף תעודת זהות ולא תעודת זהות ביומטרית.

נסים אליסף: 47 שקלים.

נעמה פלאי: המדינה קיבלה החלטה שהולכים על תעודת זהות חדשה.

נעמה פלאי: זה נכון שבשלב ראשון זה בהסכמה וזאת לא תהיה חובה ואחרי שנתיים תצטרך להתקבל החלטה אם הולכים על מהלך של חובה.

נעמה פלאי: כקונספציה, ההחלטה הייתה שמשפרים את תעודת הזהות והופכים את תעודת הזהות לתעודה חזקה, אמינה, נכונה ושניתן יהיה להסתמך עליה.

נעמה פלאי: לכן לאט לאט ייכנס מצב שבו תעודת הזהות תהיה המסמך המזהה הנכון וזאת הסיבה שזה גם נפל בוועדת שרים.

נעמה פלאי: ברגע שאנחנו הולכים על מהלך של תעודה חזקה ואמינה שאתה יזדהו, לא יכול להיות שתהיה עוד תעודה מזהה שאתה אי אפשר יהיה להזדהות.

מיכאל איתן: למה לא יכול להיות?

נעמה פלאי: מה גם שרישיון הנהיגה לא נותן את כל הדברים.

נעמה פלאי: תעודת הזהות תהיה התעודה המזהה במדינת ישראל.

נעמה פלאי: זה מה שהוחלט.

נעמה פלאי: חוק מרשם האוכלוסין קובע את זה וחוק הביומטריה קובע תעודה יותר משופרת.

דוד רותם: גברתי צודקת בהחלט.

דוד רותם: לכן יש לי הצעה.

דוד רותם: מתי אנחנו נדע אם יש תעודות זהות ביומטריות לכולם?

דוד רותם: בעוד שנתיים.

דוד רותם: תבואי עם התקנות האלה בעוד שנתיים ונגמור את הכול יחד.

נסים אליסף: אני חושב שהוויכוח הוא אם יש מאגר או לא.

דוד רותם: אין שום ויכוח.

דוד רותם: עוד לא החלטנו שיש תעודת זהות ביומטרית.

נסים אליסף: הוויכוח הוא על המאגר.

דוד רותם: הוויכוח הוא שעוד לא החלטנו אם יש תעודת זהות ביומטרית וצריך שנתיים לחכות.

דוד רותם: בעוד שנתיים תצטרך להתקבל החלטה.

אורי מקלב: אם יש החלטה, קל וחומר שלא צריך להגביל את תוקף התעודה.

דוד רותם: אם יש החלטה, באותה החלטה נאשר כבר את כל התקנות.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אם יש החלטה להחליף לכולם תוך עשר שנים, מה עשינו?

נעמה פלאי: לא רצינו להעמיס על האזרחים בנקודת זמן.

אורי מקלב: יהיה לכם את העומס של תעודת הזהות הביומטרית.

מיכאל איתן: אני רוצה להעיר משהו.

דוד רותם: אדוני, כשר האחראי על שיפור השירות לציבור, אני מבקש שבבחירות, בכל קלפי, יהיה קורא תעודות זהות כך שיוכלו לזהות אם אני שבאתי להצביע, אני האיש.

אורי מקלב: בעיקר באוניברסיטאות ובקיבוצים.

דוד רותם: בעיקר באותם מקומות שהכניסה לכוהנים אסורה.

אורי מקלב: אמרת את זה כאן בוועדה.

דוד רותם: אמרתי את זה הרבה פעמים.

נעמה פלאי: הבחירות הן עוד נקודת חולשה, כאשר מזדהים גם עם רישיון נהיגה.

מיכאל איתן: זאת לא נקודת חולשה.

מיכאל איתן: אני מוחה בכל תוקף.

מיכאל איתן: זאת לא נקודת חולשה אלא זאת נקודת עוצמה שאנשים יכולים לבוא, להזדהות ולהצביע עם אותה תעודה שהיא רישיון רכב שהיא לא פחות טובה מתעודת הזהות הישנה שלכם.

מיכאל איתן: היא לא פחות טובה אלא היא פי אלף יותר טובה.

מיכאל איתן: זה שזה שלכם, אתם כבר אומרים שההוא לא שווה.

עירית ויסבלום: אנחנו רוצים לשפר את תעודת הזהות וזה חלק מהמהלך.

נעמה פלאי: זאת התעודה המזהה של המדינה.

מיכאל איתן: אני חלוק אתם על הרבה דברים אבל דבר אחד יש לנו משותף ואני חושב שהוא משותף לכולנו.

מיכאל איתן: למרות ההערות שלכם, אנחנו כן חושבים שצריך תעודת זהות ודרכון שיהיו קשים לזיוף, שיוכלו לתת שירותים נוספים לאזרח ושמכונה קוראת אותם.

מיכאל איתן: לזה אנחנו חייבים להסכים.

דוד רותם: על זה אף אחד לא יחלוק מסיבה אחת פשוטה.

דוד רותם: יש חוק אמריקאי שבתאריך מסוים אי אפשר יהיה להיכנס יותר.

דוד רותם: תאמין לי, אזרחי מדינת ישראל יפגינו לך כאן כי בגללך הם לא נוסעים לארצות הברית.

מיכאל איתן: אני מדבר גם על צורכי הפנים.

מיכאל איתן: אם אנחנו חולמים על יום שאדם יוכל לשבת בבית, להעביר כרטיס ולהיכנס לחשבונות מס ההכנסה שלו, שנוכל לעשות את זה.

מיכאל איתן: או אם אנחנו רוצים שהוא יוכל למלא טפסים ולשגר אפילו חתימה ולהתחייב על הטופס, זה עם התוספת של החתימה הדיגיטאלית על תעודת הזהות.

מיכאל איתן: אלה דברים שאנחנו כן רוצים שיהיו.

מיכאל איתן: לגבי השאלה הזאת של עשר השנים ושל העניין הביומטרי.

מיכאל איתן: אמרתי לך בישיבה המקדימה שאני לא רואה את עצמי מספיק מוסמך לבוא ולומר שיש כאן איזה קומבינות או איזה שהם דברים, אבל אני כן הייתי חושב שאם זה אפשרי - אני לא יודע מי האורחים שהוזמנו לישיבה - אפשר היה לשמוע גם עמדה אחרת.

מיכאל איתן: כמו שיורם מומחה מטעם משרד הפנים, אם אפשר לשמוע איזשהו מומחה אחר לפני שמחליטים.

מיכאל איתן: אני מציע לשמוע ליתר ביטחון ואז תקבלו את ההחלטה כפי שתחליטו.

מיכאל איתן: אני מציע לעשות כך כדי שהדיון יהיה ממצה ומלא.

דוד רותם: הדיון יהיה ממצה ומלא.

נעמה פלאי: אין לי התנגדות להביא מומחה אחר כפי שהשר איתן מציע, אבל אני אומרת שמה שהצגנו בפני הוועדה זה שיש נימוקים נוספים שלא קשורים רק להיבטים הטכנולוגיים של התעודה.

נעמה פלאי: לעניין תקופת המבחן, וזה גם מה שנקבע בחוק ואני חושבת שגם על זה אנחנו לא חלוקים, בהקשר הזה שתקופת המבחן נועדה בעיקרה לבדוק את נושא המאגר וזה עיקר המחלוקת שקיימת היום סביב החוק הביומטרי, שאלת המאגר, שעברה בחקיקה וכעת נמצאת בתקופת מבחן.

נעמה פלאי: אני חושבת שיש הסכמה על כך שנדרשות תעודות זהות חזקות, אמינות וטובות יותר.

נעמה פלאי: זאת הסיבה שאנחנו מבקשים בנוסף לזה שיהיה להן גם תוקף כי זה דרוש בכל המכלול.

נעמה פלאי: אין קומבינות.

נעמה פלאי: זה דבר שהוא נכון גם לתעודות הישנות, גם לחדשות, גם אם יוחלט שלא יהיה מאגר וגם אם יוחלט שכן יהיה מאגר.

אורי מקלב: אולי תסבירי בתעודות החדשות שאתם אמורים לעשות, לא בביומטריות, מה הדברים היותר חזקים שיש?

אורי מקלב: פלסטיק?

נסים אליסף: סימני ביטחון למשל.

אורי מקלב: לא בביומטרי.

אורי מקלב: אתם מבקשים להחליף תעודות רגילות כאשר כל מה שאמרת לא תופס?

דוד רותם: הם הולכים לעיקרון אחר לגמרי.

דוד רותם: הם מקווים שמכיוון שעכשיו הולכים לפיילוט על התעודות הביומטריות, בעוד שנתיים תתקבל החלטה לחייב את כולם, כך הם מקווים, ואז בעצם מכיוון שאתה לא תצטרך להחליף את תעודת הזהות שלך במשך עשר שנים מיום שנקבל את התקנות האלה, אתה כבר תקבל תעודה ביומטרית ואז יהיו להם עוד עשר שנים.

אורי מקלב: מה שאתה אומר זה נכון.

דוד רותם: את תעודות הזהות הרגילות לא יחליפו בעשר השנים הקרובות.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים לקבל החלטה.

אורי מקלב: הרי זאת היערכות ואתה צריך להשקיע בדברים האלה.

אברהם מיכאלי: אנחנו נתייחס לתוכן של התקנות.

מיכאל איתן: בחוק קבוע שאם החוק היה עובר ללא תקופת המבחן, הייתה בהדרגתיות מוטלת חובה ללכת ולתת את הנתונים ולהקים את המאגר.

נעמה פלאי: החוק מתחילתו קובע שתהיה תקופת מבחן.

נעמה פלאי: השינוי שנעשה לפני שהחוק עבר בקריאה שנייה ושלישית היה שתקופת המבחן הפכה להיות וולנטארית.

נעמה פלאי: בכל מקרה הייתה נקבעת תקופת מבחן.

מיכאל איתן: עזבי עכשיו מה היה נקבע.

מיכאל איתן: אנחנו מדברים על מה קורה היום.

מיכאל איתן: אם מחליטים אחרי שנתיים או אחרי שנה או אחרי תקופה כלשהי שהחוק נכנס לתוקף מלא, מאיזה רגע חלה החובה על אזרח לבוא ולתת את הנתונים הביומטריים שלו?

נעמה פלאי: לאחר שתתקבל החלטה שתעבור את כל האישורים הדרושים לפי החוק, יש אפשרות לשר לקבוע בצו, עם כל האישורים האלה, החלה גורפת על כלל התושבים או החלה הדרגתית.

נעמה פלאי: גם זאת החלטה שתצטרך להתקבל.

מיכאל איתן: יכול להיות שאחרי שנתיים תקבל מכתב הביתה בו ייאמר לך שאתה מתבקש להופיע ולתת את הנתונים שלך.

מיכאל איתן: בעוד שנתיים, אחרי שהסתיימה תקופת המבחן.

דוד רותם: זה כתוצאה מהחוק.

מיכאל איתן: תיאורטית.

דוד רותם: כן, אבל זה לא מה שאנחנו כאן בתקנות קובעים שתעודות הזהות שיש לנו היום יהיה להן תוקף עוד עשר שנים.

מיכאל איתן: לא יהיה להן תוקף בעוד עשר שנים.

דוד רותם: זה מה שאתם רוצים.

מיכאל איתן: יש חקיקה חדשה.

דוד רותם: תהיה חקיקה חדשה שתגיד לך שנכון שיש לך תעודת זהות שיש לה תוקף לעשר שנים, אבל אתה עכשיו תבוא ותמסור את הנתונים.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: אז תצטרך להחליף.

דוד רותם: אז תצטרך לבוא ולתת את הנתונים.

מיכאל איתן: ולקבל תעודת זהות חדשה.

דוד רותם: נכון.

תמי סלע: אני רוצה לשאול שאלה.

תמי סלע: אני לא יודעת איך בדיוק זה אמור יהיה לעבוד.

תמי סלע: למשל כאשר אדם בא לשנות שם משפחה אגב נישואין, האם התעודה החדשה שמנפיקים לו תדרוש שוב בסיטואציה הזאת ליטול ממנו את כל הנתונים.

יורם אורן: אסור להוציא דברים מהמאגר.

נעמה פלאי: זאת נקודת המוצא שרשות האוכלוסין לא שומרת אצלה כל מידע ביומטרי.

תמי סלע: אדם מוציא תעודת זהות בגיל 16.

תמי סלע: בעשור של בין עשרים לשלושים, רוב האנשים בהכללה כן מתחתנים ויש הרבה שינויי שם או איזה שהם עדכונים של תעודת הזהות.

תמי סלע: החוק המסמיך בסעיף מדבר על כך שאפשר גם לקבוע תקופות או מבחנים אחרים לצורך עדכון תעודות הזהות שהם גם מתחשבים בגיל או במבחן אחר שקבעה ועדת החוקה.

תמי סלע: עלה כאן הרבה העניין של העומס שזה מטיל.

תמי סלע: יכול להיות שבגלל שאנחנו מניחים שבעשור הזה של בין עשרים לשלושים הרבה אנשים גם ככה יעדכנו מסיבות כאלה ואחרות את הפרטים שלהם, אפשר היה להגיד מגיל ארבעים נחיל את החובה לגבי כל עשר שנים ולהוריד קצת את העומס, כי בין גיל 16 לגיל עשרים-שלושים אנשים לא משתנים עד כדי כך מבחינת החזות שלהם.

דוד רותם: אל תשכחי שמגיל 16 עד גיל שלושים אנשים גם באים להוציא דרכון, אז על הדרך הם גם יחליפו תעודת זהות.

דוד רותם: הכול יהיה על הדרך.

מיכאל איתן: יש אוכלוסיות שכל שנה באות להוסיף ילד לתעודה.

נעמה פלאי: ילד מופיע בספח.

נעמה פלאי: אולי לא הובנו נכון.

נעמה פלאי: הכוונה הייתה בהחלפה הראשונה שהוא יעשה לתעודה עם תוקף, אבל לא יהיה כל פעם שאתה בא לקבל שירות, תחליף את התעודה כי ממילא עוד שמונה שנים אתה צריך להחליף אותה.

דוד רותם: זה לא יקרה?

דוד רותם: נעמה לא.

דוד רותם: עכשיו אני שואל בכל הרצינות.

דוד רותם: נניח שכל שנה חצי מיליון אנשים צריכים להחליף תעודות זהות.

אברהם מיכאלי: גם דרכונים.

דוד רותם: ועוד חצי מיליון מחליפים בשוטף.

נסים אליסף: חצי מיליון אנשים מחליפים דרכונים כל שנה.

דוד רותם: אנחנו לא מדברים על דרכונים אלא על תעודות זהות.

נסים אליסף: אבל כשאתה בא להוציא דרכון, אתה מגיע ללשכת האוכלוסין.

אורי מקלב: חידוש אפשר לעשות בדואר.

אורי מקלב: אחרי עשר שנים צריך לבוא ללשכה.

דורית ואג: פעם אפשר היה להחליף גם כתובת בדואר אבל היום אי אפשר.

מיכאל איתן: אתה יכול להגיש את הבקשה באינטרנט ואם אתה עושה את זה בחורף, אתה מקבל הנחה כפולה.

נסים אליסף: 85 שקלים.

נסים אליסף: עכשיו מתקנים את זה.

מיכאל איתן: כמה הנחה מקבלים על הדרכון הגדול?

נסים אליסף: 150 שקלים.

מיכאל איתן: 150 שקלים הנחה.

דוד רותם: מה זה דרכון גדול?

נעמה פלאי: דרכון עם מספר כפול של עמודים.

דוד רותם: רק השרים צריכים דרכון כזה.

אורי מקלב: מה ההבדל בין חידוש דרכון לדרכון חדש?

אורי מקלב: אין הבדל בתהליך?

עירית ויסבלום: בתקופת הביניים, ממילא התעודה שמוצאת היא תקפה לעשר שנים ולכן זה לא יפריע לאותו אדם שהתחתן והחליף שם או החליף שם כי סתם התחשק לו לעשות כך, כי ממילא הוא מקבל תעודה לעוד עשר שנים.

עירית ויסבלום: אני לא רואה מקום שדווקא בתקופה הזאת לא להחיל את העיקרון הכללי שהתעודה תהיה תקפה לעשר שנים.

תמי סלע: רוב האנשים בגיל 26 צריכים לבוא ולהוציא תעודה חדשה כי בגיל 16 הם הוציאו תעודה שהיא תקפה לעשר שנים.

נעמה פלאי: אבל אם הוא התחתן בין לבין, הוא יקבל תעודה חדשה.

דוד רותם: משרד הפנים הפך להיות משרד שידוכים?

דוד רותם: מה אתם רוצים מהחתונה שלי?

תמי סלע: עשר שנים זה לא מספר קדוש אלא אפשר לחשוב גם על מבחנים אחרים.

תמי סלע: מדברים כאן על העומס שזה יטיל וזה יטיל עומס.

דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה.

דוד רותם: חישוב תקציבי.

דוד רותם: כמה כסף זה עולה להחליף כל עשר שנים לכל אזרחי מדינת ישאל את תעודת הזהות?

דוד רותם: כמה זה יעלה?

דורית ואג: למי?

דוד רותם: למדינת ישראל.

דורית ואג: ולאזרחים?

נעמה פלאי: לאזרחים זה לא יעלה.

דוד רותם: כמה זה יעלה למדינת ישראל?

דורית ואג: כל עשר שנים בלי תשלום?

נסים אליסף: רק באובדן זה עולה.

דוד רותם: רבותיי, כמה זה יעלה למדינת ישראל?

דוד רותם: תקציב משרד הפנים לא בא מהכסף שלנו אלא הוא יורד מהעצים.

דוד רותם: תגידו לי כמה זה יעלה למדינת ישראל.

מיכאל איתן: תשאל קודם כל כמה תעלה האגרה.

דוד רותם: אין אגרה.

דוד רותם: הם אומרים שאין אגרה.

עירית ויסבלום: אין אגרה.

נסים אליסף: יש אגרות רק בעקבות אובדן.

מיכאל איתן: כל חידוש יהיה בחינם?

נעמה פלאי: כן.

מיכאל איתן: גם בעתיד?

עודד פלר: אדוני השר, זה לא שירות.

עודד פלר: זאת הרי תעודה שניתנת כחובה.

עודד פלר: אתה לא יכול להחליט שאתה לא רוצה אותה.

עודד פלר: אתה מקבל אותה כחובה.

עודד פלר: זה לא שירות ולא משלמים על זה אגרה.

מיכאל איתן: אתה משלם.

דוד רותם: אתה משלם אלא שהשאלה היא איך אתה משלם.

עודד פלר: אבל לא אגרה.

דוד רותם: לא במזומן.

עודד פלר: נכון.

דורית ואג: לא סתם העלו את מחיר הדרכונים.

דוד רותם: כמה זה יעלה למדינת ישראל?

נסים אליסף: 47 שקלים.

דוד רותם: אל תגיד לי 47 ובכמה להכפיל.

דוד רותם: תגיד לי אם יש לכם הערכה תקציבית.

נסים אליסף: מצד שני, ברגע שהתעודות האלה יהיו נפוצות, עוד הרבה שירותים שאתה בא היום לקבל במשרד הפנים, לא תצטרך לבוא כי זה הולך להוזיל במקומות אחרים, גם במשרד הפנים וגם במשרדי ממשלה אחרים.

דוד רותם: תגיד לי רק דבר אחד.

דוד רותם: כמה כסף יעלה למדינת ישראל להחליף כל עשר שנים את תעודות הזהות?

עירית ויסבלום: יש גם את האנשים שיבואו באמצע התקופה להחליף בגלל סיבות אחרות.

דוד רותם: אני לא מבין.

דוד רותם: אני שואל שאלה.

דוד רותם: האם אתם עשיתם תחשיב כלכלי כמה זה הולך לעלות?

דוד רותם: אם לא עשיתם, תגידו שלא עשיתם ואני אשלח אתכם לעשות.

דוד רותם: תגידו לי כמה כסף זה הולך לעלות למדינת ישראל.

דורית ואג: 300 מיליון.

דורית ואג: 47 שקלים כפול שישה מיליון.

נעמה פלאי: 47 שקלים כפול חמישה מיליון, זה 235 מיליון שקלים.

נעמה פלאי: מזה אתה צריך לנכות את אותם אנשים שיחליפו מסיבות אחרות וזה ממילא קורה וזה ממילא מחייב את החלפת התעודה כי אין אפשרות לבצע תיקונים בתעודת הזהות.

דוד רותם: זה נכון.

דוד רותם: רבותיי היקרים, יש לי הצעה אליכם.

דוד רותם: אני מודיע לכם שאני לא מתכוון לאשר לכם את התקנות.

דוד רותם: לכו הביתה, תעשו תחשיב כלכלי.

דוד רותם: אני רוצה לדעת כמה להוריד על כל אלה שמחליפים כל שנה, כמה להוסיף על אלה שלא מחליפים וכולי.

דוד רותם: תגידו לי כמה זה הולך לעלות למדינת ישראל.

דוד רותם: כמה כסף התקנות האלה עולות למדינת ישראל, זה מה שמעניין אותי.

דוד רותם: בעוד כמה זמן אני יכול לקבל תשובה?

אורי מקלב: אדוני, אני יכול לשאול שאלה?

דוד רותם: יש לך זכות דיבור מתי שאתה רוצה.

אורי מקלב: תעודת זהות שאבדה, אישרת בזמנו עלות.

אורי מקלב: אדם שרוצה לחדש את תעודת הזהות במקרה הזה, הוא משלם 115 שקלים?

נסים אליסף: מי שמאבד.

אורי מקלב: זה קנס או זאת עלות?

דוד רותם: עלות.

דוד רותם: הם הציגו כאן שזאת עלות.

אורי מקלב: אז איך הם אומרים 47 שקלים?

נעמה פלאי: זאת לא העלות.

נעמה פלאי: זה השירות.

נעמה פלאי: הטיפול שנדרש במקרה של אובדן הוא לא הטיפול שנדרש במקרה של הוצאת תעודה.

נעמה פלאי: זה לא אותו הטיפול.

עירית ויסבלום: מי שמאבד תעודת זהות, הטיפול שכרוך בחידוש התעודה הוא שונה.

אורי מקלב: כל שנה להביא מיליון אנשים למשרד הפנים, זאת עלות יותר גבוהה מהשוטף.

אורי מקלב: צריך לשכור משרדים, להביא יותר עובדים וכולי.

אורי מקלב: עוד לא לקחנו בחשבון שבחירות עולות יותר כסף כי תוך תקופה קצרה אתה צריך לתת שירות לכל כך הרבה אנשים.

דוד רותם: גם לפי חישוב מאוד פשוט של 47 שקלים, זה 235 מיליון שקלים.

דוד רותם: ב-235 מיליון שקלים, תאמין לי שאני יכול לבנות בדיור הציבורי כמה אלפי יחידות דיור.

דוד רותם: אחר כך יהיה לנו ויכוח מי יקבל את הדירות האלה, אבל שקודם כל יהיה לנו את הדירות.

דוד רותם: רבותיי, אני מבקש לקבל תחשיב כלכלי כמה כסף זה יעלה למדינת ישראל כל שנה.

דוד רותם: מתי אני יכול לקבל את זה?

דורית ואג: אתם תעבירו לנו ורק אז נקבע דיון.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אני מציע שתעבירו גם את התקנות האחרות.

נעמה פלאי: אדוני, רק להבהיר, העלות במקרה של אובדן היא שונה מעלות הטיפול של חידוש לבן אדם שיש לו תעודה ורק פקע תוקפה.

נעמה פלאי: זה טיפול שונה.

נעמה פלאי: באובדן אין לו תעודה שמזהה אותו ולכן אני צריכה לפתוח תיק אישי, אני צריכה לתשאל אותו וכולי.

נעמה פלאי: זה לא כמו בן אדם שיש לו תעודה מזהה אלא שהיא לא בתוקף.

אורי מקלב: אמרתם שכך עולה תעודת זהות ראשונה.

אורי מקלב: אמרתם 49 שקלים.

אורי מקלב: לגבי הביומטרי אמרתם 49 שקלים.

אברהם מיכאלי: הם צריכים לחזור אלינו עם תשובה גם לגבי העיקרון, אם להחליף או לא להחליף.

דוד רותם: הם חושבים שצריך להחליף.

אברהם מיכאלי: תוך שבועיים דיון חדש.

דוד רותם: תודה רבה.