ועדת המשנה לדיור במגזר הערבי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 2, 2011-11-15 14:10

גאלב מג'אדלה: צהרים טובים.

גאלב מג'אדלה: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הכספים לנושא הדיון הציבורי.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לחלק לחברים שנמצאים כאן את החומר כדי שידעו מה היו השאלות.

גאלב מג'אדלה: אני מקדם בברכה את החברים שהגיעו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאוד מעריכים את רצונכם לסייע ולעזור בנושא חשוב ובעייתי בו התחלנו לדון לפני כמה חודשים.

גאלב מג'אדלה: הפגישה הראשונה שלי הייתה בזמנו עם מר לחאם ותאופיק דראושה, לפני יותר משמונה חודשים.

גאלב מג'אדלה: זאת אומרת, אנחנו קמנו לפני המחאה ולפני המאהלים ואת זה הייתי רוצה שתדעו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צפינו את זה, הקמנו את ועדת המשנה לפני יותר מתשעה-עשרה חודשים והפגישה הראשונה באמת הייתה בנצרת עם מר סלים לחאם ותאופיק דראושה והיא הייתה נקודת הזינוק שלנו.

גאלב מג'אדלה: באמצעות דוקטור דני גרא, היועץ המתנדב שלנו לטובת העניין, העברנו שאלות לכל הגורמים הנוגעים בדבר.

גאלב מג'אדלה: אני מניח שהשאלות האלו הגיעו ונשלחו במטרה לענות עליהן ולהתכונן לישיבה.

גאלב מג'אדלה: לפני שאני מעביר את זכות הדיבור לחברים שנמצאים כאן, דוקטור גרא, רצית לומר משהו?

דניאל גרא: לא.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יוצאים לדרך.

גאלב מג'אדלה: זה הדיון השני בוועדת המשנה אבל הדיון החמישי כי התחלנו בדיונים לפני כן עם הגורמים הנוגעים בדבר, וזה היה עוד לפני שכבודו הצטרף ולפני שקיבלנו כאן אכסניה בוועדת הכספים.

גאלב מג'אדלה: היו שני דיונים בהשתתפות מנהל מחוז הצפון במשרד השיכון ובהשתתפות נציגת משרד השיכון והיו עוד שני דיונים נוספים בהשתתפות אנשי מינהל מקרקעי ישראל.

גאלב מג'אדלה: אם כן, אנחנו יוצאים לדרך.

גאלב מג'אדלה: ראשון הדוברים, משרד ראש הממשלה.

גאלב מג'אדלה: קיבלתם את השאלות שהעברנו אליכם, נכון?

אמיר וייס: אני חושב שמן הראוי להתחיל עם משרד השיכון כמי שמוביל את כל נושא התכנון.

גאלב מג'אדלה: מבחינתי אין בעיה.

גאלב מג'אדלה: אני רק יודע שלקראת שעה 3:15 מסכמים את הדיון כי יש לנו דיון נוסף.

גאלב מג'אדלה: משרד השיכון רוצה לקפוץ למים?

גאלב מג'אדלה: לפי מה שאני רואה כאן - משרד השיכון תמיד היה חרוץ וגם חלוץ – מיוצג על ידי סימונה טסטה.

גאלב מג'אדלה: את היית בדיון הקודם.

סימונה טסטה: כן.

סימונה טסטה: קיבלנו את הנייר שלכם ואני רוצה לומר מלכתחילה שיש כאן דברים שהמשרד לא מתעסק בהם בשלב הנוכחי.

סימונה טסטה: אתה מדבר על שנת 20 ושנת 30.

סימונה טסטה: אני מניחה שמשרד הפנים עוסק בזה במסגרת תוכניות המתאר והוא זה שמכין את תוכניות המתאר כאשר אז מסתכלים על תוכניות ארוכות טווח כאלה.

סימונה טסטה: משרד השיכון פועל בדרך כלל בתב"אות ומכין תוכניות יותר קצרות טווח.

סימונה טסטה: כרגע על שולחן העבודה נמצאות בהכנה כ-35 אלף יחידות דיור במגזר הערבי, בשלבי הכנה ואישורים שונים אבל אני לא יודעת לומר לך כרגע מה נמצא בכל שלב.

דניאל גרא: 35 אלף יחידות דיור.

דניאל גרא: כמה בבנייה פרטית?

סימונה טסטה: רק על קרקע מדינה.

סימונה טסטה: במסגרת החלטת הממשלה ל-13 הישובים, קיבלנו תקציב מיוחד להכנת תוכניות על קרקע פרטית ואנחנו עובדים על זה כמובן עם הרשות המקומית כאשר המושכות לתהליך הזה אצל הרשות המקומית.

סימונה טסטה: קצב הביצוע הוא פונקציה של התנהלות אל מול הרשות המקומית ואנחנו כמובן דוחפים ונמצאים במערכה הזאת.

סימונה טסטה: השנה אנחנו מוציאים למעלה מ-28 מיליון שקלים על תכנון קרקע פרטית.

סימונה טסטה: אני לא יודעת כרגע לומר לך כמה יחידות דיור זה מהווה אבל זה רק ל-13 הישובים וזה לא לכל יישובי המגזר הערבי.

דניאל גרא: יש לי שאלת הבהרה.

דניאל גרא: ישנם משרדים שצריכים לבנות שירותים ציבוריים מסוימים בישובים ערביים והם מתלוננים על מחסור בקרקע מדינה לבנייה.

דניאל גרא: למשל, משרד החינוך טוען שבישובים מסוימים אין לו קרקע לבניית בתי ספר.

דניאל גרא: מינהל הפיתוח טוען את זה באופן ברור, בעיקר במשולש.

דניאל גרא: האם ישנם ישובים בהם לכם יש בעיה ומחסור בקרקעות מדינה או בהם הקרקע של המדינה היא כל כך קטנה?

סימונה טסטה: כן, בהחלט כן.

דניאל גרא: האם אפשר לקבל את הפרטים?

סימונה טסטה: לא בדקתי את זה לעומק, אבל אני יודעת שיש ישובים שהתוכניות שלנו, וכרגע ממש תוכנית אחרונה נמצאת על קרקע מדינה.

סימונה טסטה: נדמה לי בעוספיה, בדליה ובערערה.

סימונה טסטה: יש עכשיו תוכנית של 800 יחידות דיור שחלקה קרקע מדינה, שליש פרטי, וזה מעורבב.

סימונה טסטה: ברגע שקרקע מדינה מעורבת עם קרקע פרטית, יש לנו בעיה להוציא את התוכנית לפועל.

סימונה טסטה: זאת אומרת, יש את התוכנית אבל להתחיל לשווק, להתחיל ליצור, אתה חייב להגיע להסכם עם הרשות המקומית ועם התאגיד לפני שאתה נכנס לתהליך כזה ויש קושי בכך.

דניאל גרא: אולי שאלתי לא הייתה ברורה ואני אבהיר אותה.

דניאל גרא: מאחר שיש ישובים בהם אין הרבה קרקעות מדינה, בעיקר במשולש ופחות בצפון, בדרום כמעט כולן ושם זה סיפור אחר, האם יש מצב שבו בהיעדר קרקעות מדינה או במחסור קרקעות מדינה יהיו ישובים בהם לא תבנו משום שאין לכם קרקע או יש לכם מעט קרקע?

דניאל גרא: אם כן, מה הם הישובים האלה?

סימונה טסטה: אתה מדבר על בניית מוסדות ציבור?

דניאל גרא: לא.

דניאל גרא: כשאין קרקע למדינה, זה לא משנה למה כי אין.

סימונה טסטה: ברור.

סימונה טסטה: אנחנו היום לא פעילים כמעט בכלל בישובים במרכז הארץ.

סימונה טסטה: אנחנו בעיקר פעילים בצפון ובדרום.

דניאל גרא: 13 הישובים, חלקם במרכז הארץ, אם אני זוכר טוב.

סימונה טסטה: נכון ובמרכז הארץ אנחנו פעילים עכשיו בעיקר בקרקע פרטית.

סימונה טסטה: בכפר קאסם, בטירה, בקלנסווה.

דניאל גרא: כלומר, 35 אלף יחידות דיור עליהן דיברת, הן לא למשל במרכז הארץ.

סימונה טסטה: נכון.

גרסיאלה שטאון: זה בכל הארץ.

סימונה טסטה: זה בכל הארץ, אבל אם את פורטת את זה לישובים, זה לא בישובים במרכז הארץ.

סימונה טסטה: אין קרקע מדינה.

דניאל גרא: בדיוק.

דניאל גרא: כלומר, המסקנה הראשונה כאן, אדוני היושב ראש, ואולי זה חשוב כי אלה הדברים שאנחנו מחפשים כדי להבין את המשמעויות של זה, שבישובים בהם אין קרקע מדינה והם לא קטנים, היכולת של המדינה לקדם תכנון קטנה ומתרכזת רק בקרקע פרטית על כל המשמעויות הכלכליות שנובעות מהתקשרויות עם אנשים פרטיים.

סימונה טסטה: אני רוצה להבהיר.

סימונה טסטה: המשרד שלי עובד בתכנון קרקע מדינה.

סימונה טסטה: בהיעדר פתרון בנושא של קרקע פרטית, הטילו עלינו את המשימה הזאת, הרמנו את המשימה אבל היא כמובן תלויית תקציב כי להבדיל בקרקע מדינה יש לנו את המסגרת התקציבית לפעול בה אבל בקרקע פרטית אין למשרד מסגרת.

סימונה טסטה: בהחלטת הממשלה הספציפית ל-13 הישובים קיבלנו הקצאת תקציב ספציפית לנושא הזה ולכן אנחנו מטפלים בו.

דניאל גרא: האם אפשר יהיה לקבל את רשימת הישובים בהם אין לכם קרקע מדינה?

דניאל גרא: האם נוכל לקבל את זה לוועדה?

סימונה טסטה: אפשר לעשות סקירה.

דניאל גרא: תודה רבה.

דניאל גרא: זה דבר ראשון שצריך לעשות.

גאלב מג'אדלה: ניתן לך להשלים את הדברים.

גאלב מג'אדלה: אחר כך נעביר את השאלות.

סימונה טסטה: אני מתנצלת על שאיסוף הנתונים שלי לא מלא.

סימונה טסטה: אתם ביקשתם מאוד לדעת את צפי הצרכים לתקופה הקרובה והצלחתי לאסוף את מירב הנתונים כרגע על הצפון.

סימונה טסטה: בישובים הערביים בצפון יש לנו כרגע 14 אלף יחידות דיור שרובן הולכות להיות מאושרות ב-2012.

סימונה טסטה: יש שתיים-שלוש ב-2013 אבל רובן ב-2012.

סימונה טסטה: הצפי שלנו לשיווקים, בהנחה שהן יאושרו, של יחידות הדיור האלה, הוא בערך 12 אלף יחידות דיור.

דניאל גרא: מתוך ה-14 אלף.

סימונה טסטה: כן.

סימונה טסטה: חלקן כבר שווקו.

סימונה טסטה: כאלף ומשהו יחידות כבר שווקו.

סימונה טסטה: 1,800 שווקו.

סימונה טסטה: התוכנית מאפיינת את חמש השנים הבאות, תוכנית השיווק, וכמובן שפונקציית השיווק תלויה באישור התוכניות, בצרכים של הישוב ובתיאום עם הרשות המקומית והיכולת של הישוב לספוג את כמות יחידות הדיור.

דניאל גרא: כמה מהדירות הן בנייה פרטית?

דניאל גרא: בנייה ציבורית, באיזה רמה?

סימונה טסטה: אין לך שליטה על קרקע פרטית.

סימונה טסטה: במסגרת ההחלטה על 13 הישובים, אנחנו מטפלים בסבסוד קרקע פרטית ובסבסוד קרקע פרטית, אחד הדברים שאנחנו מגלים הוא את הקושי, אנחנו מסבסדים ואנחנו רוצים שהם יבנו, והרשויות באות בטענה, ובצדק, ואומרות שאין להן יכולת אכיפה ואין אפשרות לומר לבעל הקרקע הפרטית שיבנה היום או מחר.

סימונה טסטה: אפילו שיש כסף, אין שליטה על זה.

סימונה טסטה: לעומת זאת, כאשר אתה משווק קרקע מדינה, יש לך איזושהי יכולת שליטה על קצב הביצוע וכאשר הם רוכשים את הקרקע, אתה מחייב אותם לפעול.

סימונה טסטה: הנושא הבא מתוך כל הנושאים שהעליתם שהם באחריות המשרד שלי הוא הצרכים למוסדות ציבור.

סימונה טסטה: אני עוברת לרגע לנושא של מוסדות ציבור.

סימונה טסטה: שוב, קשה לנו לאמוד כרגע.

סימונה טסטה: אתם שאלתם על צרכים למוסדות ציבור בישובים האלה.

סימונה טסטה: אני יכולה להפנות אתכם לעבודה שעשינו עת הייתה תוכנית החומש ליישובי המגזר הערבי לשנת 2000.

סימונה טסטה: עשינו תוכנית מאוד מקיפה שדיברה על אילו מבני ציבור צריכים להיות בכל ישוב לפי גודל הישוב.

סימונה טסטה: נכון להיום אפשר לומר ש-98 אחוזים מהתוכנית הזאת בוצעו במסגרת התקציבים של תוכנית החומש.

סימונה טסטה: אני מדברת על מתנ"סים, על אולמות ספורט, על מגרשי ספורט, על מעונות.

סימונה טסטה: כל ישוב קיבל איזושהי מסגרת.

סימונה טסטה: הבעיה היא לא המבנה אלא הבעיה היא ההפעלה.

סימונה טסטה: אנחנו חוזרים לאותה נקודה בה יש מבנים שהוקמו אבל לא הופעלו כמו שצריך.

גאלב מג'אדלה: ההפעלה והאחזקה.

סימונה טסטה: כן.

סימונה טסטה: לומר עכשיו בדיוק מה חסר בכל ישוב, קשה לנו לעשות זאת כי צריך לעשות עבודת סקר שהאמצעים והזמן לא מאפשרים זאת.

דניאל גרא: זה גם תלוי תכנון.

סימונה טסטה: זה תלוי תכנון.

סימונה טסטה: כמובן.

סימונה טסטה: יש נושא נוסף שהתבקשנו לתת לכם סקירה לגביו.

סימונה טסטה: אני קופצת מנושא לנושא כי כל הדברים האחרים הם תלוי תכנון ולכן אני לא יכולה להגיד לכם כרגע את הדברים האלה.

סימונה טסטה: למשל, הצרכים לשצ"פים.

סימונה טסטה: המשרד שלי שעושה תוכנית, כמובן שנושא של הקצאת קרקע למוסדות ציבור ולשצ"פים הוא חלק בלתי נפרד מתוכנית העבודה שלנו ומהכנת התוכניות.

סימונה טסטה: אני לא יודעת לומר לכם מה הצרכים.

סימונה טסטה: צרכים זה דבר שהוא תלוי תוכנית.

סימונה טסטה: הנושא הנוסף הוא ג'דיידה מאקר וביקשתם נתונים.

סימונה טסטה: התכנון הוא במסגרת תוכנית מתאר כוללנית ולכן גם המידע הפרוגרמטי הוא ברזולוציה כזאת של תוכנית מתאר.

סימונה טסטה: התוכנית היא בשלבי גיבוש, כמובן שהיא עוד לא הגיעה אפילו לאישורי תכנון.

דניאל גרא: אותם 44.

דניאל גרא: נכון?

סימונה טסטה: כן.

סימונה טסטה: היא בתמ"א.

סימונה טסטה: שטח התוכנית הוא 2,700 דונם מהם 2,000 דונם בבעלות מדינה.

סימונה טסטה: התוכנית כוללת שטחים נרחבים למגורים, בין 7,500 ל-8,000 יחידות דיור בצפיפות של שבע יחידות דיור לדונם נטו.

סימונה טסטה: אוכלוסיית היעד – 35 אלף נפשות.

סימונה טסטה: במסגרת התוכנית מקודם אזור תעסוקה בהיקף של 145 דונם והפרוגרמה למוסדות ציבור היא בהתאם לכללי העבודה שלנו.

סימונה טסטה: יש תדריך מוסדות ציבור ואנחנו עובדים לפי התדריך הזה.

סימונה טסטה: זה זהה בכל הישובים אתם אנחנו עובדים.

סימונה טסטה: עד כאן.

דניאל גרא: ממינהל מקרקעי ישראל נאמר לנו שמדובר באלפיים דונם.

סימונה טסטה: בבעלות מדינה.

דניאל גרא: ו-700 בבעלות פרטית.

גרסיאלה שטאון: אני אעדכן אותך.

גרסיאלה שטאון: זה 2,200 דונם שהוקצו לפי פקודת שר האוצר, מתוכם 65 היו קרקע מדינה.

גרסיאלה שטאון: היתר אלה קרקעות פרטיות.

דניאל גרא: זה יהיה הישוב הכי צפוף בארץ, יותר מאשר בני ברק, יותר מאשר בת ים.

סימונה טסטה: למה?

סימונה טסטה: שבע-שמונה דונם?

דניאל גרא: אגב, הנתון של הוועדה לשילוב כלכלי חברתי, שאני מבין שנעשה כנראה על סמך נתונים שסופקו לו על ידי הרשות לתכנון כלכלי במגזר המיעוטים, מדבר על ארבעים אלף נפשות.

דניאל גרא: ארבעים אלף נפשות ב-2,700 דונם, אנחנו מדברים על צפיפות של 13-14 אלף אנשים לקילומטר.

דניאל גרא: זאת צפיפות גבוהה מאוד מאוד מאוד שכלל איננה קיימת במחוז הצפון.

אמיר וייס: צהרים טובים.

אמיר וייס: אני אמיר ממשרד ראש הממשלה.

אמיר וייס: יש כאן רשימת מכולת של שאלות.

אמיר וייס: אנחנו נתייחס לנושאים שנוגעים לטיפול של המשרד.

אמיר וייס: בחלק מהדברים אנחנו שותפים, בנושאים כאלה ואחרים, אבל שני דברים כדאי להבהיר בשאלות שאתם שואלים מבחינת ההתייחסות שלכם.

אמיר וייס: הדבר הראשון שצריך להבהיר הוא לגבי טווח של 2030 – אין דבר כזה טווח של 2030.

אמיר וייס: היום תמ"א 35 מדברת על 2020.

אמיר וייס: אתם שואלים איזה ישובים מתוכננים להיות ערים בהיבט סוציו אקונומי ולא בהיבט הסטטוטורי – אין דבר כזה.

אמיר וייס: אין משמעות לדבר כזה של ערים בהיבט סוציו אקונומי.

דניאל גרא: אין?

אמיר וייס: אין.

דניאל גרא: מי קבע?

דניאל גרא: איזה מומחה קבע את זה?

אמיר וייס: תן לי בבקשה לדבר.

אמיר וייס: אין ערים שהופכות להיות ערים בגלל היבט סוציו אקונומי.

אמיר וייס: אני אתייחס לדברים שנוגעים למשרד ראש הממשלה שלחלקם גם סימונה התייחסה מבחינת העבודה של משרד השיכון.

אמיר וייס: כאמור, יש את תוכנית החומש של 13 הישובים.

גאלב מג'אדלה: אתם צריכים להבין שאתם יותר מדיי משתמשים בתוכנית הזאת שהיא 13 ישובים.

גאלב מג'אדלה: אתם בעצמכם אומרים 13 ישובים מתוך מאה ומשהו ישובים.

אמיר וייס: כבוד היושב ראש, אם תשמע אותי עד הסוף.

גאלב מג'אדלה: אני אשמע אותך עד הסוף, אבל תבינו, אתם מדברים על 13 ישובים כאילו אתם מדברים על מיליון ורבע אזרחים ערבים.

אבראהים חביב: 13 ישובים זה יותר משליש מהאוכלוסייה הערבית.

גאלב מג'אדלה: לא נכון.

אמיר וייס: תן לי לדבר עד הסוף ויכול להיות שתקבל מענה על הנקודה שהעלית.

גאלב מג'אדלה: מתוך ה-13 ישובים, יש גם ישובים דרוזים שהם בתוכנית של הדרוזים.

גאלב מג'אדלה: אתה מכיר את הנושא?

אמיר וייס: מכיר.

אמיר וייס: זה אצלנו במשרד.

גאלב מג'אדלה: אז אלה לא 13 ישובים נטו אלא עדיין אלה 13 ישובים ברוטו.

אמיר וייס: היום מקודמות מספר תוכניות במסגרת הממשלה.

אמיר וייס: יש תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של 13 ישובים במגזר המיעוטים בהיקף אוכלוסייה של כמעט 400 אלף תושבים, תוכנית לדרוזים צפון, תוכנית לבדואים צפון, תוכנית לבדואים דרום.

אמיר וייס: מבחינת תוכנית החומש של 13 הישובים.

אמיר וייס: בהיבט התכנוני, ואלה מספרים שאני יכול לתת מבחינת הכמויות שאנחנו מטפלים בהן שם - ואני רוצה להדגיש גם בגלל הנקודה שאתה העלית שבישובים רבים במגזר הערבי קרקע מדינה אינה בנמצא אלא הרוב שם אלה הן קרקעות פרטיות – אנחנו מתייחסים גם לקרקעות ששייכות לסקטור הפרטי.

אמיר וייס: זה אומר שלראשונה בתוכנית שמים כסף על תכנון תוכניות מפורטות בקרקע פרטית במקומות בהם המדינה לא יכולה לתת מענה בקרקע מדינה.

אמיר וייס: במסגרת תוכנית החומש אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-18 אלף יחידות דיור בתוכניות מפורטות על קרקע פרטית ועל כ-8,500-9,000 יחידות דיור על קרקע מדינה.

אמיר וייס: כמו שנאמר, בנוסף לסבסוד שאנחנו נותנים על קרקע מדינה – וזה לראשונה – אנחנו נותנים סבסוד על קרקע פרטית כאשר בנוסף – וזה דבר חשוב – התוכנית הזאת למעשה מאפשרת לראשונה למשרד הבינוי והשיכון לעבוד ביישובי המיעוטים שנמצאים במרכז הארץ.

אמיר וייס: עד התוכנית הזאת משרד השיכון טיפל בישובים בפריפריה, בצפון ובדרום, וכל הישובים שהיום מקבלים מענה – טירה, קלנסווה, כפר קאסם, אום אל פאחם – יכלו לקבל מענה אך ורק בגלל שהם נכנסו לתוכנית הזאת.

אמיר וייס: מבחינת סבסוד קרקע פרטית, אני יכול לומר שבמסגרת התוכנית יצאו פעמיים שני קולות קוראים, אחד בהיקף של עשרה מיליון ואחד בהיקף של עשרים מיליון – סך הכול שלושים מיליון – לסדר גודל של 1,200 יחידות דיור, סבסוד בקרקע פרטית.

דניאל גרא: מה גובה הסבסוד ומה ההיענות לכך?

אמיר וייס: 25 אלף.

דניאל גרא: ליחידת דיור.

אמיר וייס: ליחידת דיור.

קריאה: מינימום.

דניאל גרא: מה ההיענות לקול קורא הראשון לפחות?

גאלב מג'אדלה: מתי הוא יצא?

סימונה טסטה: היה יותר ביקוש בתקציב.

סימונה טסטה: הבעיה היא ביישום.

סימונה טסטה: יש ביקוש והרשויות נערכות ומגישות לנו.

סימונה טסטה: אנחנו גוזרים את האישורים בהתאם להיקף התקציב שיש בידינו.

סימונה טסטה: הבעיה היא ביישום של זה.

סימונה טסטה: זאת אומרת, היישום של זה הוא פונקציה של התקדמות הבנייה של הישובים.

סימונה טסטה: מאחר שזאת קרקע פרטית, הרשות מביאה לנו תוכנית קיימת ומאושרת בבקשה לסבסד, וזה בסדר, היא מגדירה רחוב וכביש, ואותם בעלי קרקע לא באים לצרוך את הביצוע כי הם לא מבצעים.

גאלב מג'אדלה: נעשה פסק זמן כי אני רוצה שגם יושב ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת משה גפני, יכבד אותנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקדמים אותך בברכה.

גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שגם אתה תאמר כמה דברים.

משה גפני: אני באתי לכאן לדקה אחת רק לברך אותך חבר הכנסת ראלב מג'אדלה על הדיונים שאתה מקיים בנושא של מצוקת הבנייה במגזר הערבי.

משה גפני: אני חושב שזה נושא חשוב מאוד.

משה גפני: מצוקת הבנייה בכלל היא בעייתית מאוד ובמיוחד במגזר הערבי.

משה גפני: אני אעשה כל מה שנדרש על מנת לסייע לוועדת המשנה הזאת על מנת שהיא תוכל להשיג את מטרתה, גם כאשר יש חסר בתקציבים וכאשר יש חסר בהחלטות.

משה גפני: מבחינת מליאת הוועדה, נעשה כל מאמץ על מנת לקדם את הנושאים שאתה עוסק בהם כאן, שהם נושאים מאוד מאוד חשובים ואני תומך בהם.

משה גפני: זה במיוחד כי אתה היושב ראש וכבר אין לי ברירה ואני נטול שיקול דעת.

גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שתתמוך בי מתוך ברירה ולא מתוך אי ברירה.

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: קודם כל, הקדמתי ואמרתי שהנושא עצמו הוא מאוד חשוב וכך גם הדיונים.

גאלב מג'אדלה: כבוד היושב ראש, אנחנו באותה מצוקה, חרדים וערבים.

משה גפני: אנחנו מדברים על מצוקה כללית במדינה.

משה גפני: עזוב את המגזר החרדי.

משה גפני: אנחנו מדברים על המגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: קראנו את המפה מוקדם.

גאלב מג'אדלה: אתה זוכר שהקמנו את הוועדה לפני יותר מתשעה חודשים.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אנחנו סיכמנו שכאשר אנחנו נהיה בשלטון, הערבים והחרדים, לא נקפח את היהודים.

גאלב מג'אדלה: עובדה, כשהייתי שר, קיבלת העדפה מתקנת.

משה גפני: מה שנכון, נכון.

משה גפני: על כל פנים, אני מברך אותך על הדיונים האלה.

משה גפני: אני אשתדל כמיטב יכולתי לסייע לך.

משה גפני: תודה רבה לך.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לך על שבאת ותודה על הדברים.

גאלב מג'אדלה: אמיר, אתה רוצה להשלים את הדברים?

אמיר וייס: כן, אם אני אוכל להשלים ללא הפרעות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עובדים במשרד ראש הממשלה וגם לא נמצאים אצלך בהרצאה.

גאלב מג'אדלה: בוועדות הכנסת נהוג גם לשאול שאלות לטובת העניין.

גאלב מג'אדלה: אתה צריך להיות ברצף מחשבתי.

אמיר וייס: אין לי שום בעיה.

גאלב מג'אדלה: בוועדות הכנסת שאלות ענייניות לטובת העניין כדי לתרום, שואלים את הדובר ובוודאי עושים זאת חברי הכנסת.

אמיר וייס: אין לי שום בעיה.

אמיר וייס: אני לא מהיום ולא מאתמול בוועדות הכנסת.

אמיר וייס: על כל שאלה שנשאלתי, עניתי.

אמיר וייס: נכון, לא תמיד לשביעות רצון הצד השני, אבל עניתי.

גאלב מג'אדלה: גם תשובה היא תשובה.

גאלב מג'אדלה: זה בסדר.

גאלב מג'אדלה: אם אחר כך יש לנו הערות על התשובות, אנחנו נעביר אליכם מסמך מסודר.

אמיר וייס: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה שעולה כאן לגבי נושא של פיתוח אזורי תעסוקה ותעשייה.

אמיר וייס: שוב, אני חוזר לתוכנית החומש.

אמיר וייס: מטרת תוכנית החומש היא לא לחלק דגים אלא לתת חכות לרשויות המקומיות אתן אנחנו עובדים על מנת שמחר בבוקר, כאשר התוכנית מסתיימת, אותן רשויות יוכלו לעמוד על הרגליים ולא יקרה מצב שסיימנו תוכנית אבל בעצם לא נעשה כלום.

אמיר וייס: אם כן, אחד הדברים שמקבלים מענה בתוכנית זה נושא של אזורי תעשייה ותעסוקה.

אמיר וייס: שוב, הייחודיות של התוכנית היא שאנחנו משקיעים בישובים שבתוכנית גם באזורי תעשייה על קרקע מדינה ולראשונה אנחנו גם משקיעים באזורי תעשייה על קרקע פרטית סדר גודל של כ-800 מיליון שקלים.

אמיר וייס: אני אתייחס לנושא של תמ"א 44 ואשלים את דבריה של סימונה.

אמיר וייס: קודם כל, האוכלוסייה שאמורה להגיע לשם היא אוכלוסייה ברמה סוציו אקונומית בינונית-גבוהה מהישובים באזור הצפון.

אמיר וייס: זה עדיין נקרא ישות עירונית אבל הישות הזאת אמורה להיות עיר מודרנית לכל דבר וזה אומר אם זה בהיבט התחבורתי – תחנת רכבת, תחנת היסעים – ואם זה בנושא של אזור תעשייה, יהיה אזור תעשייה, בנושא של מוסדות ציבור, בכל הנושא של שצ"פים, ממש כל המרכז של הישוב אמור להיות אזור ירוק ויש דגש מאוד גדול על ירוק.

אמיר וייס: בניגוד למה שאתה טוען, הבנייה אמורה להיות מגוונת ביותר ולא צפופה כפי שאתה מציג אותה.

אמיר וייס: אני ממליץ, אם אתם רוצים לקבל פרטים נוספים, שווה גם לזמן לכאן את מינהל התכנון.

גאלב מג'אדלה: זימנו אותם והם התנצלו.

גאלב מג'אדלה: הייתה תקלה טכנית.

אמיר וייס: נקודה אחרונה אליה אני רוצה להתייחס ואני חושב שזה גם ייתן מענה לנקודה שהעלית.

אמיר וייס: אתה אמרת שכל הזמן אנחנו מדברים על 13 ישובים.

אמיר וייס: במסגרת ועדת טרכטנברג ובמסגרת הוועדה שעסקה בתחום השיכון והנדל"ן, הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה כתבה את כל ההמלצות שנוגעות למגזרי המיעוטים.

גאלב מג'אדלה: מה היא כתבה?

אמיר וייס: נתנו המלצות בכל מיני נושאים כמו נושא של קידום העיר הערבית, כמו הנושא של שינויי גבולות, גבולות שיפוט וכל מיני דברים כאלה שקיימים מבחינת הישובים במגזר הערבי.

אמיר וייס: הדבר המרכזי והמהותי, וזה גם נותן תשובה למה ששאלת, הוא שבגלל המצוקה שיש במגזר הערבי ובגלל שהיום אין התייחסות לכל הישובים במגזר הערבי, אחת ההמלצות – ואני יכול לומר שאנחנו בשלבים של גיבוש החלטת ממשלה שתבוא במסגרת המלצות ועדת טרכטנברג – היא שלמעשה אנחנו לוקחים את תוכנית החומש עליה דיברנו ובתחום של השיכון אנחנו רוצים עוד 250 מיליון שקלים לטובת כלל הישובים הערבים במגזר הערבי שלא מקבלים מענה באף אחת מהתוכניות.

אמיר וייס: זה יהיה בתוכנית החומש.

אמיר וייס: מדובר בדרוזים צפון, בדואים צפון ובדואים דרום.

אמיר וייס: במסגרת אותה החלטה תהיה התייחסות לכל המרכיבים, גם של התכנון וגם של הסבסוד, גם קרקע מדינה וגם קרקע פרטית.

אמיר וייס: כך למעשה אנחנו נותנים מענה לכלל הישובים במגזר הערבי ואנחנו לא מגבילים את זה לגודל אוכלוסייה או משהו כזה.

אמיר וייס: בהיבט של השיכון זאת תהיה גם תוכנית חומש וכך למעשה בהיבט של השיכון אנחנו בעצם נותנים פתרון מלא לכלל הישובים במגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: טרכטנברג כתב שאם לא יהיה מענה במסגרת התוכנית הכוללת, יתווסף לתוכנית החומש של 13 הישובים, 250 מיליון שקלים.

גאלב מג'אדלה: הוא אמר שלישובים הערבים יהיו פתרונות ייחודיים.

גאלב מג'אדלה: מה הפתרונות הוא לא אמר.

גאלב מג'אדלה: למדנו את טרכטנברג.

גאלב מג'אדלה: בכלל חבל שקמה ועדת טרכטנברג.

גאלב מג'אדלה: חבל.

דניאל גרא: שלושה דברים.

דניאל גרא: יש דבר שהיה ידוע אבל לא נאמר.

דניאל גרא: הוועדה לשינוי כלכלי חברתי קמה כתוצאה משאלות של הציבור כלפי הממשלה.

דניאל גרא: מסתבר שהממשלה כותבת את ההמלצות ומה שצריך לעשות.

דניאל גרא: אני חושב שזה בסדר גמור שהממשלה הייתה מייעצת לוועדת טרכטנברג, אבל שהיא כותבת את ההמלצות לגבי עצמה, זה אולי מעיד במידה מסוימת על המלצות הוועדה לשינוי כלכלי חברתי.

דניאל גרא: בכוונה אני לא אומר את שם יושב ראש הוועדה.

דניאל גרא: עוד יותר חמור זה שכאשר הכותב שהוא גוף ממשלתי שצריך להצדיק את עצמו, כותר לעצמו כתרים על תוכניות שהוא עשה שעדיין לא יושמו.

דניאל גרא: צריך להזכיר שכל התוכנית של ברוורמן, החלטות ברוורמן, על זה מדברים כעל תוכנית החומש.

אמיר וייס: לא קוראים לזה תוכנית ברוורמן.

דניאל גרא: קרא לזה איך שאתה רוצה, אבל אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.

דניאל גרא: ה-400 אלף אנשים, 12-13 ישובים וכולי.

גאלב מג'אדלה: 800 מיליון לחמש שנים.

דניאל גרא: נכון.

דניאל גרא: אנחנו עדיין לא יודעים אם זה מצליח.

דניאל גרא: בשלב זה, זה על הנייר.

דניאל גרא: זה בשלבי התכנון.

דניאל גרא: מקווים שזה יצליח וכולנו רוצים בזה.

דניאל גרא: תשובות אין לנו.

דניאל גרא: לזכותם ייאמר שהם אמרו שאם זה לא יצליח, הם אולי יביאו פתרון אחר.

גאלב מג'אדלה: תוכנית נוספת.

דניאל גרא: תוכנית אחרת.

דניאל גרא: כלומר, גם הרשות לפיתוח כלכלי לא יודעת אם זה יצליח.

דניאל גרא: בואו נהיה הוגנים ונאמר את הדברים.

דניאל גרא: דבר שני.

דניאל גרא: נתוני צפיפות.

דניאל גרא: אני לא מכיר עיר במדינת ישראל שבנויה על 2,700 דונם.

דניאל גרא: אולי אתה תשכיל אותי ותגיד לי, אבל אני לא מכיר.

גאלב מג'אדלה: למה צריך להקים עיר חדשה?

גאלב מג'אדלה: למה שלא תהיה הרחבת שטח שיפוט של ג'דיידה מאקר?

גאלב מג'אדלה: למה צריך להקים עיר חדשה?

גאלב מג'אדלה: יש החלטה של הממשלה להקים עיר חדשה בוואדי ערה על יותר מ-16 אלף דונם.

גאלב מג'אדלה: למה צריך להקים עיר ליד שתי ערים שאוחדו, ג'דיידה מאקר?

גאלב מג'אדלה: מה החכמה בזה?

גאלב מג'אדלה: למה לא להגדיל שטח שיפוט של ג'דיידה מאקר ב-2,700 דונם כך שתהיה עיר אחת גדולה והיכן שיש תיקון עיוותים, יש עוולות ודברים רעים בג'דיידה מאקר, מתקנים בשטח הנוסף הזה.

גאלב מג'אדלה: לא מחכים לתכנון בנייה מסורבל אלא עושים תוכניות מפורטות.

גאלב מג'אדלה: מקימים שש-שבע תוכניות מפורטות על 2,70 דונם.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר אתך לא כמתכנן אלא כיושב ראש ועדת הפנים לשעבר.

גאלב מג'אדלה: תוכנית מפורטת הכי יעילה, הכי מהירה, לא ועדה מחוזית ולא שום דבר, אלא הולכים עם חמש-שש תוכניות מפורטות, מגיעים לחמש-שש שכונות, אחת על וילות, אחת בנייה רוויה, אחת צמודת קרקע וכולי, לפי אופי האוכלוסייה ועושים משהו מאוד יפה ומסודר.

גאלב מג'אדלה: מרחיבים שטח גבול של עיר קיימת.

גאלב מג'אדלה: נדמה לי שהיום ג'דיידה מאקר לא נופלת משלושים אלף תושבים.

סימונה טסטה: 17 אלף.

גאלב מג'אדלה: שניהם ביחד?

גאלב מג'אדלה: 17 אלף?

גאלב מג'אדלה: למה לוקחים עיר ליד עיר?

גאלב מג'אדלה: מה החכמה בזה?

אמיר וייס: תפנו את השאלה הזאת בהיבט התכנוני למינהל התכנון.

אמיר וייס: מה שאני יכול לומר לך זה שמקימים עיר חדשה מאחר שאנחנו רוצים ליצור ישות עירונית מודרנית חדשה עם כל התשתיות.

גאלב מג'אדלה: אני מברך על זה.

גאלב מג'אדלה: אני מברך על הבנייה החדשה והמודרנית, על הקמת התשתיות וכל מה שאתה אומר, אבל למה על 2,700 דונם להקים עיר ליד עיר קיימת עם 17 אלף תושבים?

גאלב מג'אדלה: אגב, השטח הזה, ראש העיר ג'דיידה מאקר עליו השלום, סאלח האקר, לפני עשר שנים התקדם התקדמות מהירה וגדולה מאוד כדי לצרף את זה לשטח השיפוט של ג'דיידה מאקר.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך את זה עכשיו כי אני מכיר את זה כיושב ראש ועדת הפנים לשעבר, אז טיפלתי בזה.

גאלב מג'אדלה: אני לא מבין את החכמה הגדולה.

גאלב מג'אדלה: נשאל את יוסטמן בדיון הבא למה צריך להקים עיר ערבית חדשה על 2,500 דונם.

גאלב מג'אדלה: זה לא רציני.

גאלב מג'אדלה: זאת שכונה.

גאלב מג'אדלה: 2,700 דונם, זאת שכונה.

גאלב מג'אדלה: זאת שכונה גדולה, טובה, מתוכננת ברוח הדברים שאתה אומר, תכנון מודרני וחדיש.

גאלב מג'אדלה: זה לא רציני להקים עיר על 2,700 דונם.

גאלב מג'אדלה: בחריש מתחילים ב-5,000 דונם ויש כוונה להגיע ל-14 אלף דונם.

דניאל גרא: אגב, ישוב שהוקם לא מזמן, כלומר, אותן אמות מידה – ואני בכוונה לא הולך לישובים ישנים – כמו שוהם, צריך להגיע בערך לאותו סדר גודל אוכלוסייה פחות או יותר - 6,000 דונם.

דניאל גרא: אני מסתכל על הצפיפות.

דניאל גרא: במחוז הצפון, העיר הצפופה ביותר היא קריית מוצקין עם 10,000 אנשים.

גאלב מג'אדלה: לא ניגע בנושא התכנון.

גאלב מג'אדלה: מר סלים לאחם, בבקשה.

אמיר וייס: לפני שמר סלים לאחם ידבר, אני מבקש להתייחס נקודה שהעלה כאן היועץ ואני מכבד כאן כל אחד מחברי הוועדה אבל אני לא אוהב שזורקים סתם דברים לאוויר ושזורקים סתם סיסמאות בלי לדעת את הנתונים.

גאלב מג'אדלה: איזה נתונים?

אמיר וייס: לגבי זה שלא יודעים מה עם תוכנית החומש, אם היא הצליחה או לא הצליחה.

אמיר וייס: אני לא אוהב שסתם זורקים סיסמאות לאוויר.

דניאל גרא: אלה עובדות.

אמיר וייס: זה שצועקים, זה לא אומר שאתה צודק.

דניאל גרא: אני יודע.

דניאל גרא: גם אלה שמציגים נתונים לא נכונים, הם לא נכונים ואתה יודע למה אני מתכוון.

דניאל גרא: אני מציע לך לעצור כאן.

סימונה טסטה: שנתיים זה מוקדם.

דניאל גרא: נכון.

סימונה טסטה: כדי להגיד אם התוכנית הצליחה או לא.

דניאל גרא: אמת.

דניאל גרא: אני מסכים אתך.

דניאל גרא: זה מה שאמרנו.

גאלב מג'אדלה: זה פחות משנתיים.

סימונה טסטה: ההיענות והנכונות של הישובים להיות שותפים בתהליך, והתחלנו בתהליך כזה, זאת הצבעה להצלחה.

דניאל גרא: הלוואי.

דניאל גרא: אמרתי שהלוואי שנצליח.

גאלב מג'אדלה: היוזמה ברוכה.

גאלב מג'אדלה: זה מאוחר מדיי, זה מעט מדיי אבל היוזמה היא יוזמה ברוכה.

גאלב מג'אדלה: הציבור לא מטומטם.

גאלב מג'אדלה: כל פעם מעלימים את הדברים החשובים.

גאלב מג'אדלה: דיברו על התוכנית ואמרו לחמש שנים, אמרו 800 מיליון ו-13 ישובים, אבל לא אמרו את הדבר הכי חשוב שזה לחמש שנים.

גאלב מג'אדלה: זה מה שמפריע לי.

דניאל גרא: אבל מציגים אותה כתוכנית חומש.

גאלב מג'אדלה: יפה.

גאלב מג'אדלה: לכן אני אומר שהיוזמה היא ברוכה, ההתחלה היא טובה, אבל זה מאוחר.

גאלב מג'אדלה: חבר'ה, בואו לא נתלה את כל הפתרונות לכל הבעיות בתוכנית המסכנה הזאת.

גאלב מג'אדלה: טרכטנברג לפחות ביושר אמר שיהיו פתרונות ייחודיים, ואני עכשיו מצטט.

גאלב מג'אדלה: אני לא יודע אם קראת אותו, אבל אני מצטט אותו.

גאלב מג'אדלה: הוא אמר שיהיו פתרונות ייחודיים לישובים הערביים.

גאלב מג'אדלה: אני לא צריך את טרכטנברג כדי שיאמר לי שיהיו פתרונות ייחודיים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה שהוא יבוא ויגיד תוכנית חומש עם שישה מיליארד שקלים, תוכנית אמיתית רצינית לחמש שנים.

גאלב מג'אדלה: זה אמיתי וזה רציני.

אבראהים חביב: אדוני היושב ראש, בשורה הראשונה כותב טרכטנברג – ובמקרה יש לי כאן את הדוח – שהרחבת תוכנית הדיור, תוכנית החומש.

אבראהים חביב: כך הוא מתחיל.

אבראהים חביב: הוא לא ממליץ לבחון אותה אלא הוא אומר להרחיב את התכנית ועל סמך התוכנית לבנות.

גאלב מג'אדלה: יש לנו ויכוח על ההרחבה.

אבראהים חביב: הוא קובע 250 מיליון והוא כותב עוד שאם זה לא יצליח, נבחן אפשרויות אחרות.

דניאל גרא: הווה אומר שהוא עוד לא יודע.

אבראהים חביב: נכון, אבל לפחות הוא אומר שנרחיב את התוכנית.

אבראהים חביב: הוא לא אומר נשקול.

דניאל גרא: אתם כתבתם את זה.

דניאל גרא: אתם אומרים את זה.

אבראהים חביב: לא.

אבראהים חביב: טרכטנברג לא רק שמע אותנו.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לטרכטנברג, ישב לידי שנתיים בממשלה.

גאלב מג'אדלה: אני לא צריך אותו כדי שיכתוב את השורה הזאת.

גאלב מג'אדלה: הבעיות שלי הן של אוכלוסייה המונה מיליון ו-300 אלף תושבים.

גאלב מג'אדלה: זה לא 250 מיליון שקלים.

גאלב מג'אדלה: את זה הוא נתן לעמנואל כדי להקים שתי דירות.

גאלב מג'אדלה: שלא יספר לי סיפורים.

גאלב מג'אדלה: מה זה 250 מיליון שקלים?

גאלב מג'אדלה: זה כסף קטן.

גאלב מג'אדלה: זה לפיצוח גרעינים.

גאלב מג'אדלה: הוא עושה לי טובה?

גאלב מג'אדלה: להתמודד עם בעיית תעסוקה, אבטלה, מבני ציבור, 4,000 כיתות לימוד ודיור ב-250 מיליון שקלים?

גאלב מג'אדלה: אתה חושב שאנחנו ילדים בגן?

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, מי זה בכלל טרכטנברג?

גאלב מג'אדלה: הוא יכול ולראות אצלנו מה הבעיות שלנו.

גאלב מג'אדלה: הוא יגיד לנו מה הבעיות שלנו?

גאלב מג'אדלה: סליחה, עם כל הכבוד למה שאתה אומר, אל תשתמש לי בטרכטנברג כאילו הוא מכיר.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, יש בעיות קשות, כואבות, מורכבות, מסובכות בכל התחומים מהביוב והלאה.

גאלב מג'אדלה: הביוב לבד עולה 250 מיליון שקלים.

אבראהים חביב: אנחנו לא מתווכחים.

גאלב מג'אדלה: אני לא מתווכח.

גאלב מג'אדלה: אני רק אומר שלא ייווצר כאן הרושם.

גאלב מג'אדלה: מה זה 250 מיליון שקלים?

גאלב מג'אדלה: שרון כראש ממשלה, כשרצה להתחיל להתמודד עם תוכניות המתאר, הקציב ארבעים מיליון שקלים ב-2005.

גאלב מג'אדלה: הוא רצה להתחיל עם תוכניות המתאר הקציב ארבעים מיליון שקלים.

אבראהים חביב: אדוני, אני רק אומר שאם מצטטים אותו, צריך לצטט נכון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו ציטטנו אותו נכון.

גאלב מג'אדלה: אני לא צריך לצטט אותו.

גאלב מג'אדלה: אני לא צריך אותו.

גאלב מג'אדלה: חבל שראש הוועדה לא נמצא כאן כי אם הוא היה כאן – מר חביב, אני לא צריך את החיוך שלך – היה אומר לך שטרכטנברג לא קיים אצלו והוא שם עליו איקס מזמן.

גאלב מג'אדלה: אני לפחות מכבד אותו כי אני מכיר את האיש, אבל אף אחד לא יטיף לנו מוסר על טרכטנברג.

גאלב מג'אדלה: אם רוצים להתמודד עם בעיות האוכלוסייה הזאת, שזה מיליון ורבע תושבים ביותר ממאה ישובים – בתשתיות, בדיור, בחינוך, בכיתות לימוד, בכל מה שאתה רוצה ולא רוצה – מדובר במיליארדי שקלים.

גאלב מג'אדלה: 250 מיליון שקלים, זה לפצח גרעינים.

גאלב מג'אדלה: הוועדה שלו, הכיבודים בה עלו שמונים מיליון שקלים.

גאלב מג'אדלה: מר לאחם, בבקשה.

אמיר וייס: אם אפשר משפט אחרון לגבי תוכנית החומש.

אמיר וייס: שיכון זה רק דבר אחד מהדברים שנמצאים בה.

אמיר וייס: יש שם כל מיני נושאים מאוד מאוד חשובים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים את זה.

אמיר וייס: כמו הכנסת תחבורה ציבורית.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: מר לאחם בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אחריו רמזי.

סלים לאחם: הזכרת מתי נפגשנו ואכן זה היה לפני שמונה חודשים, אבל אני משנת 2006 עוסק בנושא.

סלים לאחם: כבר קברתי שר אחד ואני מאחל לכם חיים ארוכים, את השר המנוח זאב בוים, אתו התחלתי עת הייתי יושב ראש ארגון הקבלנים בצפון וגם הייתי חבר נשיאות והעליתי שם את ההצעה שלי.

סלים לאחם: הוא ביקש שאכין אותה מהר ותוך שבוע הייתה ההצעה אצלו.

סלים לאחם: אני מדבר על שנת 2006 ואנחנו היום בשנת 2011.

סלים לאחם: גם אמיר יקשיב לי וגם היועץ המכובד יקשיב.

סלים לאחם: כולכם תקשיבו מפני שבעצם אנחנו אלה שלוקחים את הקמח ואנחנו אלה שטוחנים אותו ואופים את הלחם.

סלים לאחם: אחר כך שואלים איך זה הלך בצורה טובה או לא טובה.

סלים לאחם: הכוונה שלי היא שאנחנו אלה שיודעים את מצוקת הדיור כפי שהיא במציאות.

סלים לאחם: המשפחות מגיעות אלינו לשאול על דירות.

סלים לאחם: אנחנו רואים את החברות, חברה אחת אחרי השנייה, נופלות ושואלים למה.

סלים לאחם: אני אתן לכם סקירה קצרה על נושא הדיור.

סלים לאחם: בשנת 2006 יחד עם נשיא התאחדות הקבלנים תהיתי למה הקבלנים והיזמים בונים שלושים אלף יחידות דיור במגזר היהודי כאשר חמישה אחוזים בונים באופן פרטי, בלגן, ו-95 אחוזים מהווים בנייה מאורגנת.

סלים לאחם: אני קראתי לזה בנייה מאורגנת.

סלים לאחם: הפכתי את הנייר ואמרתי שבמגזר הערבי הפוך לגמרי.

סלים לאחם: 95 אחוזים בלגן וחמישה אחוזים בקושי בנייה מאורגנת שמרביתה בנצרת.

סלים לאחם: כאן התחיל העניין.

סלים לאחם: אמרתי שאנחנו כקבלנים רוצים לקדם את האינטרס שלנו.

סלים לאחם: באו אלי ראשי ערים ושאלו מה פתאום אני מתערב.

סלים לאחם: אמרתי שאני מתערב כי אני אינטרסנט כאן אבל במקרה עבודת הקבלנים כאן מתחברת עם האינטרס הלאומי והאינטרס האישי של כל משפחה ומשפחה לקבל ערים יותר מודרניות וכפרים יותר מסודרים.

סלים לאחם: מכאן התחלנו.

סלים לאחם: שום דבר לא השתנה בתוכנית שלי.

סלים לאחם: עשיתי שלושה עמודי תוכנית שהרוב לא קרא אותה אבל אחרי לחצים כן קראו אותה.

סלים לאחם: ב-2006 בנצרת מכרו דירת ארבעה חדרים ב-510.

סלים לאחם: אני הייתי יקרן ומכרתי ב-550.

סלים לאחם: מכרו ב-500 וב-480.

סלים לאחם: זה היה ב-2006 ואני זוכר את זה טוב.

סלים לאחם: אני לא יודע אם אטיאס התכוון לאוכלוסייה הערבית וקרא את התוכנית שלי אבל זה התחבר ביחד.

סלים לאחם: דתיים יחד עם הערבים ופתאום יש מענקים ויש תוכנית עליה אני מברך.

סלים לאחם: בתוכנית הזאת יש מענק של שישים אלף שקלים.

סלים לאחם: דרך אגב, הם אומרים מאה אלף שקלים אבל זה שקר אחד גדול כי אין מאה אלף שקלים אלא שישים אלף שקלים ועוד 12-15-20, כך שזה בקושי מגיע לשמונים אלף שקלים.

סלים לאחם: דירת ארבעה חדרים היום עולה כבר 700 אלף שקלים.

סלים לאחם: הזמן עושה את שלו.

סלים לאחם: זאת אומרת, דיברנו על מענקים כאשר דירה עלתה 550 אלף, והמחיר בחמש השנים האחרונות עלה ואני לא מדבר על תל אביב אלא עלייה בתשומות בנייה ועלייה בכל מיני דברים אחרים.

סלים לאחם: אם כן, מחיר דירה היום הוא 700 אלף שקלים.

סלים לאחם: מה עשינו?

סלים לאחם: אנחנו עם שמונים אלף שקלים אחורנית ושואלים אותי למה אני לא הולך לסחנין, למה קבלנים לא משתתפים במכרז של סחנין.

סלים לאחם: נצרת היא העיר שבעצם אומרים שהיא התחילה בשיכון ציבורי ובאמת בשנות ה-70 וה-80 התחלה של בנייה.

סלים לאחם: עזרה לנו המצוקה שהביא לכך שקנו שם דירות.

סלים לאחם: כל האנשים שעוסקים במלאכה, מהיום הראשון, בהקצאת קרקעות ובתכנון ראשוני, לא שואלים את היזמים שבאים ולוקחים את הקרקע ולוקחים את אותה תב"ע אם היא טובה או לא טובה, מתכננים עליה ומוכרים דירות ונותנים שירות ללקוחות.

סלים לאחם: לפעמים כשאני פוגש דיירים, פוגש משפחות, ואני נודניק ויורד לעומק הדברים, אני חושב האם אנחנו אנשים כל כך מטופשים שלא יודעים את המצוקה של האוכלוסייה הזאת והמצוקה הזאת לפעמים פשוטה.

סלים לאחם: בשכונת שנלר למשל, שכונה חדשה ומודרנית, אני שואל האם לכושי לא מגיע?

סלים לאחם: למה צריך לעשות 1,2 חניות ליחידות דיור?

סלים לאחם: ומהנדס העיר יושב שם ומאשר תוכנית כזאת.

סלים לאחם: אני חונכתי בכרמיאל עשרים שנים ומהנדס העיר, היו מביאים לו תוכנית עם 1,2 חניות, היה לוקח את השולחן והופך אותו על כל מי שישב, כולל על אנשי משרד השיכון והיה אומר שייקחו את זה כי זה לא בבית מדרשנו.

סלים לאחם: תקן 1,2 זה בשבילכם אבל כדי לא ליצור שכונות עוני, הוא לא מאשר.

סלים לאחם: הוא צדק ולכן היום כרמיאל נראית כל כך יפה.

סלים לאחם: התחילו עם חניה של 1,2 לשכונה.

סלים לאחם: לא רק זה אלא שכאשר מאשרים תב"ע, מכניסים אצל הערבים 35 דירות בבניין.

סלים לאחם: זה נורא.

סלים לאחם: בא אלי חבר ורוצה לקנות דירה.

סלים לאחם: אמרתי לו שאין לי, נגמרו לי הדירות.

סלים לאחם: אמרתי שיש פנטהאוס אצל השכנים בשכונה אחרי שבוע הוא בא אלי ואמר לי שפעם שנייה אומר לו שאין לי דירה ושלא אשלח אותו לשכנים.

סלים לאחם: הוא אמר שהוא נכנס לבניין, לחץ על הכפתור של תאורת המדרגות – אין.

סלים לאחם: הוא בא למעלית ולחץ – אין מעלית.

סלים לאחם: הוא שאל מה קורה ואמרו לו שהוועד לא מתפקד ולא מסוגל לגבות כסף מ-35 משפחות ולכן הוא השבית את המעלית ואת התאורה כך שאין חשמל בבניין.

סלים לאחם: תראו כמה אנחנו דבילים.

סלים לאחם: תוקעים את עצמנו בפרויקטים בעיר שכבר זורמת עם הדבר הזה.

סלים לאחם: איפה הרשות המקומית?

סלים לאחם: איפה משרד השיכון?

סלים לאחם: איפה היועצים שליוו את זה?

סלים לאחם: את החתול הזה שכולו ציפורניים זורקים ליזמים ואחר כך שואלים איפה היזמים.

סלים לאחם: היזמים היו.

סלים לאחם: היו שישה-שבעה יזמים ערביים.

סלים לאחם: תסלחו לי שאני אומר ערבים ויהודים.

סלים לאחם: ההצלחה שלכם כאן ושלנו בהנעת הגלגל במגזר הערבי תהיה כאשר יבוא יזם יהודי וייכנס למגזר הערבי.

סלים לאחם: אי אפשר להניע את הגלגלים במגזר הערבי על ידי היזמים הערביים ואני אומר לכם למה.

סלים לאחם: היינו שישה-שבעה ועד לפני שנה נשארתי לבד ועכשיו אני מחכה שיפילו אותו.

סלים לאחם: האמת היא שיש לנו הישג בשנה האחרונה.

סלים לאחם: הכפלנו את עצמנו ואנחנו כבר שניים.

סלים לאחם: דראושה הצטרף לבנייה למגורים, כך שאנחנו שני יזמים, דבר שמהווה הישג גדול.

סלים לאחם: להכפיל פי שניים את הענף הזה, זה טוב מאוד.

סלים לאחם: אני לא רוצה להתערב יותר מאשר להעיר הערה.

סלים לאחם: תערבו אנשי שיווק ויזמים בקונספציה של השכונות ולעולם אל תסמכו על הערים שלנו.

סלים לאחם: יש לנו ערים שמנוהלות.

סלים לאחם: אם הייתי ראש הממשלה, הייתי מכסח את כל ראשי הערים ושם אנשי מקצוע בפנים וגמרנו.

סלים לאחם: לא צריך ראשי ערים כאלה.

סלים לאחם: יסלחו לי אלה שיפסידו מהנושא המפלגתי בנושא הזה.

סלים לאחם: אני רוצה להעלות עוד בעיה.

סלים לאחם: אל תתנו לנו להקריב עוד קורבנות מבחינת היזמים כי אין לנו היום את מי להקריב.

סלים לאחם: אני אומר לכם למה אני מתכוון.

סלים לאחם: היום אתם מנסים לדחוף בסחנין פרויקט ולחפש את הפרייר הבא שייקח אותו ויבנה אותו.

סלים לאחם: אני מזכיר לכם דבר אחד.

סלים לאחם: אחרי שלב התכנון, נכנסים יזמים.

סלים לאחם: בצד הלאומנות שלנו, בצד השייכות, נכנסו ארבעה-חמישה קבלנים בעבר וכולכם אולי מכירים או לא מכירים.

סלים לאחם: אם היה זה אבו-עיאש בטירה ואם זה בולוס בשפרעם.

סלים לאחם: אני יכול לומר לכם שכולם נכשלו ונגרמו ליזמים נזקים.

סלים לאחם: לא יתעודדו יזמים חדשים להיכנס למיזם הזה או להתחבר לבניית דירות באווירה הקיימת.

סלים לאחם: מספיק להתעלל בנו.

סלים לאחם: אנחנו לא יותר חזקים מהמדינה.

סלים לאחם: המדינה היום צריכה לעשות כמה פיילוטים חזקים וכמו שבזמנו היא חילקה כסף למי שהלך לגור בגדה המערבית, היא תעשה מבצע כאן כך שההורים של הזוגות הצעירים יקנו דירות בפרויקטים האלה.

סלים לאחם: אחרת אתם לא יכולים להזיז שום דבר.

סלים לאחם: תמשיכו להתעסק כאן בניירות אבל שום דבר לא ישתנה.

סלים לאחם: אני מזהיר אתכם היום.

סלים לאחם: לוקחים לנו חמד של בחורים, מהנדסים שיש להם רישיונות קבלנים ג-1, ג-2 ו-ג-3, שהם לא יודעים שום דבר בנושא של הדיור אבל מנסים לפתות אותם.

סלים לאחם: אני ישבתי בסחנין בישיבה כזאת והזהרתי.

סלים לאחם: אמרתי לקבלנים שייזהרו.

סלים לאחם: מי שיודע לבנות גן ילדים, הוא לא בהכרח יודע לבנות שכונת מגורים.

סלים לאחם: אנשי משרד השיכון, אל תחשבו שהם רחמנים.

סלים לאחם: ברגע שאתה חותם על חוזה, אני מדבר אתו שנה, מאחרים בשכונת הגליל בנצרת, צריכים להתחיל לבנות בינואר, את הכסף שלנו לקחו לפני שנה.

סלים לאחם: אני אומר להם שהם מאחרים, שהם לא עשו את הפיתוח, לקחתם כסף מראש ואתם יותר גרועים מסוחר ואפילו יותר מסוחר גרוע.

סלים לאחם: מה קורה עם הסיפור הזה?

סלים לאחם: בשביל לנסות אותם, באתי ואמרתי שיידחו לי בפרויקט השני את התשלומים של הפיתוח.

סלים לאחם: פיצוי.

סלים לאחם: לא, בזה לא יכולים לגעת ולדחות ביום אחד.

סלים לאחם: אמרתי, בסדר, תקבל ממני בעוד שנה תביעה משפטית של שני מיליון שקלים.

סלים לאחם: אני מדבר על ממשלת מדינת ישראל ואני אומר את זה בכל מקום.

סלים לאחם: הנשיא שלנו אומר ספסר קרקעות ואני אומר שהפכתם לסוחרים אכזריים.

סלים לאחם: אתם לא דואגים לאוכלוסייה כדי לתת לה את המענה שמגיע לה.

סלים לאחם: בסך הכול זאת אוכלוסייה תמימה שמשלמת את המסים למדינה ומגיע לה קצת יותר.

סלים לאחם: תודה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

חנין זועבי: זאת אומרת, הבעיה היא רק היזמים?

חנין זועבי: לעודד יזמים?

סלים לאחם: היית צריכה ללוות אותי חמש שנים.

סלים לאחם: הבעיה הזאת בפרויקטים האלה שעברו את שלב התכנון, כמו בסחנין.

סלים לאחם: הרי יש כאן שלב הקצאת קרקעות.

דניאל גרא: היזמים הם החלק האחרון.

סלים לאחם: אפילו זה לא הולך.

דניאל גרא: כשהוא מדבר על שנלר, שנלר זה מקום טוב.

דניאל גרא: בסחנין, בשכונת עוואדי אותה פסלתי בשנת 1997 ואמרו לי שאני עוכר אבל פסלתי אותה, יהיה יותר גרוע מאשר בסחנין.

גאלב מג'אדלה: רמזי, בבקשה.

רמזי חלבי: אני רוצה להתייחס בשם מרכז השלטון המקומי.

רמזי חלבי: כמובן שאני חולק על דבריו של ידידי לאחם בעניין ראשי הרשויות.

רמזי חלבי: יש לנו ראשי רשויות מאוד מאוד טובים ואפילו יותר מזה, כך שזה לא הפתרון.

גאלב מג'אדלה: זאת לא הבעיה.

גאלב מג'אדלה: הם חלק מהבעיה אבל הם לא הבעיה.

רמזי חלבי: הפתרון הוא לא להדיח את כולם ולמנות במקומם אנשים אחרים.

רמזי חלבי: זה פוגע בייצוגיות וזה פוגע באוכלוסייה הערבית.

סלים לאחם: להדיח את אלה שהם לא טובים.

רמזי חלבי: לגבי סקר הצרכים.

רמזי חלבי: סימונה הזכירה סקר צרכים משנת 2000.

רמזי חלבי: אני מציע לוועדה, אני אעביר לכם סקר שנעשה על ידי מרכז השלטון המקומי בשנת 2010 בו יש את הצרכים של מבני ציבור וצרכים אחרים בתחום התשתיות, חינוך, רווחה.

רמזי חלבי: אני מוכן להעביר אותו לוועדה.

דניאל גרא: הוא לא מלא.

דניאל גרא: יש בו בעיות.

חנין זועבי: אתם שאלתם מה הצרכים?

רמזי חלבי: אנחנו אספנו את הנתונים מהרשויות המקומיות עצמן והשווינו.

סימונה טסטה: לפי מה?

סימונה טסטה: לפי איזה כללים קבעתם מה הצורך?

רמזי חלבי: סקר הצרכים שלנו נעשה על ידי מרכז השלטון המקומי, לפנות לרשויות המקומיות, לכולן, במגזר הערבי ולבקש לדעת מה הצרכים שלהם בתחומי תשתיות, חינוך, רווחה ותקציבים, לבדוק את זה מול הבסיס הנורמטיבי של משרדי הממשלה.

רמזי חלבי: למשל, לא יכולים לבקש חמישים עובדים סוציאליים אם התקן אומר שמגיעים לו 12 עובדים סוציאליים.

רמזי חלבי: בדקנו את זה מול משרדי הממשלה.

דניאל גרא: זה יותר סקר מצאי מאשר סקר צרכים.

רמזי חלבי: בסדר.

רמזי חלבי: אבל הוא עדכני ל-2010.

דניאל גרא: ליולי 2010.

רמזי חלבי: נכון.

סימונה טסטה: גם מוסדות ציבור?

רמזי חלבי: כן.

רמזי חלבי: מול משק וכלכלה.

דניאל גרא: הוא שם את המצאי של כל קריטריון.

דניאל גרא: הוא צילם מצב.

דניאל גרא: הוא לא סקר צרכים.

רמזי חלבי: אני אעביר את הסקר.

רמזי חלבי: הנקודה השנייה מתייחסת לעניין של מחסור בקרקעות מדינה.

רמזי חלבי: אנחנו נמצאים בעבודת מטה מול מרכז המועצות האזוריות כי הם מחזיקים את עיקר הקרקע.

רמזי חלבי: אנחנו חושבים שצריך להעביר לרשויות המקומיות בכלל חלק מהקרקעות וגם לשתף אותן בחלוקת העושר.

רמזי חלבי: אנחנו קוראים לזה צדק חלוקתי.

רמזי חלבי: זה כולל גם רשויות יהודיות וגם רשויות ערביות, כך שזה משהו שגם השלטון המקומי מנסה לקדם ובהחלט אנחנו באותו מאמץ יחד אתכם כדי לקדם את העניין של המחסור בקרקעות מדינה.

רמזי חלבי: הנקודה השלישית היא הנושא של הבדלי תפיסה בנושא התכנון.

רמזי חלבי: יבואו ויגידו עד שנת 2020, בכל רשות ערבית, אני מוכן לקחת אותה ולהראות לך, אם אתה הולך לפי צפיפות, מספר יחידות דיור לדונם אתה תראה שיש מספיק קרקעות בכל הישובים הערביים.

רמזי חלבי: למה?

רמזי חלבי: כי אם אתה הולך לפי שש יחידות דיור או אפילו לפי ארבע יחידות דיור לדונם, אתה תגיע למסקנה שיש להם מספיק קרקעות עד שנת 2020.

רמזי חלבי: הבעיה העיקרית היא בשני תחומים: האחד, יש הבדלים בתפיסה התכנונית והפרוגרמטית שאומרת שאנחנו לא יכולים לקחת כפר ולהשוות אותו לרמת גן כי הוא רוצה להישאר באופי כפרי.

רמזי חלבי: אתה לא יכול על כל דונם לשים כמה יחידות דיור שרוצים.

רמזי חלבי: כל הנושא של בנייה רוויה צריך להיות בצורה מדורגת ולא בבת אחת לבנות בבת אחת 35 דירות כמו שחברנו ציין כי זה לא מתאים אפילו מבחינת התרבות הערבית.

רמזי חלבי: אנחנו מכירים את המקרה של אבו עיאש ושל אחרים.

רמזי חלבי: הבעיה השנייה היא בעיה מאוד חשובה היא הנושא של בעלויות על הקרקע.

רמזי חלבי: אם מישהו מחזיק מאה דונם, הוא לא הולך לבנות מחר יחידות דיור לכל העיר.

רמזי חלבי: צריך לקחת את זה בחשבון.

רמזי חלבי: לכן יש כאן צורך בקרקע מדינה.

רמזי חלבי: הנקודה האחרונה שאני אתייחס אליה היא לנושא הפעלת מבני ציבור.

רמזי חלבי: אני חושב - גם סימונה הזכירה את זה - שיש הרבה מאוד מבני ציבור שנמצאים ברשויות המקומיות אבל לא מסוגלים להפעיל אותם בגלל המצב הכספי הקשה של הרשות המקומית.

רמזי חלבי: לכן אני חושב שגם הוועדה הזאת צריכה לתת את הדעת על המצב הזה וצריך לראות איך עוזרים גם לרשויות המקומיות, אחרי שבונים את המבנה, להחזיק אותו.

רמזי חלבי: אם נותנים לך מרצדס, צריך לתת לך גם כסף לדלק ולביטוח.

גאלב מג'אדלה: יש עוד מישהו מנציגי משרדי הממשלה שרוצה להתייחס?

גאלב מג'אדלה: לא.

גאלב מג'אדלה: נעבור לחברי הכנסת.

חנין זועבי: אני מתנצלת על האיחור אבל הייתה ישיבה על הנגב.

חנין זועבי: אני לא יודעת אם זה רלוונטי לדיון, ואם זה לא רלוונטי, אולי נדחה את זה.

חנין זועבי: עכשיו אנחנו מתווכחים על הנושא של בעיות קרקע ומצוקת בנייה, אבל גם עכשיו מתכננים תוכניות של הפקעת אדמות מהכפרים הערביים וזה מאוד אקטואלי.

חנין זועבי: תוך כדי התוכנית אנחנו יכולים להשפיע על הנושא.

חנין זועבי: למשל בתרשיחא, למשל התוכנית של כפר ורדים שלב ג'.

חנין זועבי: האם זה חלק מהדיון או אתה מתכנן את זה לדיון אחר?

גאלב מג'אדלה: לא.

גאלב מג'אדלה: זה לא חלק מהדיון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתמודדים עם בעיות הדיור ועם מצוקת הדיור.

גאלב מג'אדלה: הוועדה קמה לפני תשעה חודשים, לפי בקשתי מהיושב ראש גפני וזה היה עוד לפני המאהלים ולפני המחאה.

גאלב מג'אדלה: בשנת 2005 זיהינו שיש מצוקת דיור, מצוקת בנייה לא מורשית וקנסות בגובה של עשרות מיליוני שקלים.

גאלב מג'אדלה: אני לא קורא לבנייה בנייה לא חוקית אלא לא מורשית כי הוא בנה על הקרקע שלו.

גאלב מג'אדלה: זה שהרשות המקומית לא העמידה לרשותו תוכנית מפורטת ולא תוכנית מתאר ואין לו רישיון בנייה, הוא לא אשם בכלום.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על חצי דונם שאין עליו שום הפקעה, לא דרך לצורכי ציבור ולא שום דבר אלא נטו שלו ונטול כל בעיה חוקית.

גאלב מג'אדלה: הוא לא יכול לבנות כי הוא מחוץ לקו הכחול.

גאלב מג'אדלה: מכאן התחלנו.

גאלב מג'אדלה: מה שאת אומרת, הפקעות, לא מספיק שיהיה מה שהופקע אלא שעכשיו מפקיעים עוד.

חנין זועבי: אישור תוכניות מתאר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נדון בזה כי זה שורש הבעיה של מצוקת הדיור.

גאלב מג'אדלה: זה החלק האחד.

גאלב מג'אדלה: החלק השני הוא זה שאנחנו רוצים שהקבלנים והיזמים ימונפו ויתחילו לעשות עבודה.

גאלב מג'אדלה: לכן, ברשותך, הנושא שאת מעלה הוא חשוב ואולי אנחנו נקדיש לו דיון מיוחד.

גאלב מג'אדלה: אם את רוצה להעלות משהו נוסף, בבקשה.

חנין זועבי: לא.

חנין זועבי: לא כל כך עקבתי אחרי הדיון, כך שאני מעדיפה לשמוע ואם יהיו לי הערות, אעיר אותן.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: טלב, בבקשה.

טלב אלסאנע: רציתי להתייחס לעניין של פרויקט שלושים הישובים אליהם התייחס שר השיכון.

טלב אלסאנע: במהלך הדיונים הוא אמר שאכן נכללו ישובים במגזר הערבי.

סימונה טסטה: אתה מתכוון ל-28 ישובים?

טלב אלסאנע: כן.

טלב אלסאנע: כאשר בדקתי, הקריטריונים שנקבעו מביאים לכך שהישובים הערביים לא נכללו והם לא יכולים ליהנות מאותם מענקים בגלל צורת הישוב וצורת הבנייה.

טלב אלסאנע: אני שמעתי טענות בעניין הזה.

טלב אלסאנע: האם הסוגיה הזאת נבדקה?

סימונה טסטה: אני יכולה לומר לך שמתוך ה-28 ישובים – ואל תתפוס אותי במילה כי אני לא זוכרת בדיוק את המספר – לפחות ארבעה, ואפילו חמישה ישובים ערביים נכנסו.

טלב אלסאנע: מה הקריטריונים שנקבעו על ידי משרד השיכון?

סימונה טסטה: הקריטריון היה תוכנית לבנייה רוויה של מעל 250 יחידות דיור בישוב.

טלב אלסאנע: 250 יחידות דיור בישוב?

סימונה טסטה: כן.

דניאל גרא: כפרויקט אחד.

סלים לאחם: אין דבר כזה בישובים הערביים.

סימונה טסטה: חבר'ה, נכנסו ישובים ערביים.

דניאל גרא: הם נכנסו לרשימה אבל הם לא נהנו.

סלים לאחם: אין חיה כזאת.

סימונה טסטה: יש.

חנין זועבי: ארבעה ישובים, זה לא הרבה.

דניאל גרא: סימונה, את צודקת.

דניאל גרא: זה ברשימה אבל זה לא התממש.

סלים לאחם: נכון.

טלב אלסאנע: הם יכולים להכניס עשרים ישובים ערביים לרשימה אבל אפס יקבלו.

גאלב מג'אדלה: חברים, אין לנו רצון כאן לריב.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקדם נושא.

סימונה טסטה: אני מוכנה להסביר את התוכנית.

סימונה טסטה: מאחר שאני הייתי שותפה לה, אני גם יודעת להסביר אותה.

סימונה טסטה: אם זה חשוב לכם, אני אסביר.

גאלב מג'אדלה: זה חשוב לנו אבל ממש בקצרה כי הנושא הזה מופיע אצלנו בדיון הבא.

גאלב מג'אדלה: אני קיבלתי היום מכתב המתייחס לנושא שמעלה חבר הכנסת טלב אלסאנע.

גאלב מג'אדלה: המכתב הוא מראש רשות.

גאלב מג'אדלה: זה דבר עליו לא ידעתי, אבל אמרנו שנשים את זה על סדר יומנו כי יש לנו עוד שני דיונים על מנת לסיים את הנושא.

גאלב מג'אדלה: אם את רוצה לתת תשובה מלאה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אם את רוצה לבדוק את הדברים ולתת תשובה מלאה בדיון הבא, זה בסדר.

סימונה טסטה: אין לי נתוני ביצוע ולכן אני לא יודעת לומר לך לא לגבי הישובים היהודים ולא לגבי הישובים הערבים.

סימונה טסטה: אני לא יודעת כרגע נתוני ביצוע.

סימונה טסטה: התוכנית הגדירה – וזה היה תנאי הסף שלה – שהיא מיועדת לעידוד בנייה רוויה בפריפריה.

סימונה טסטה: זאת הגדרת התוכנית.

סימונה טסטה: היא לא התייחסה לישוב יהודי או ערבי אלא היא אמרה עידוד בנייה בפריפריה, בנייה רוויה.

סימונה טסטה: כמובן שכאשר אנחנו עושים דבר כזה, אנחנו עוברים על כל הישובים, יהודים וערבים כאחד, ובוחנים מי עומד בתנאי הסף הזה.

סימונה טסטה: תנאי הסף היה 250 יחידות, תוכנית קיימת בתוקף, או אוסף תוכניות כולל על קרקע פרטית.

סימונה טסטה: לא שללנו ואמרנו רק קרקע מדינה אלא תוכנית קיימת בתוקף.

גאלב מג'אדלה: נתתם אופציה לשטח הפרטי.

סימונה טסטה: ברור.

סימונה טסטה: תוכניות קיימות בישוב.

גאלב מג'אדלה: כמה ישובים נכנסו?

סימונה טסטה: נכנסו 28 ישובים.

סימונה טסטה: שוב, אל תתפסו אותי במילה כי אני לא זוכרת בעל פה אבל נכנסו לפחות עשרים אחוזים מהישובים שהיו ישובים ערביים.

סימונה טסטה: ישובי מגזרי המיעוטים.

חנין זועבי: המגזר ערבי זה יותר טוב.

סימונה טסטה: לא.

סימונה טסטה: מגזרי המיעוטים כי יכול להיות המגזר הדרוזי או הבדואי.

סימונה טסטה: אני לא זוכרת בדיוק את המספר.

גאלב מג'אדלה: זה בסדר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו באותו כיוון.

סימונה טסטה: התוכנית כוללת מענק לרכישת דירה, הן על קרקע מדינה והן על קרקע פרטית.

סימונה טסטה: זה אומר שבישובים הערביים – ואנחנו מעודדים את הישובים הערביים – בה יש בנייה רוויה על קרקע פרטית.

סימונה טסטה: בנייה רוויה היא ארבע יחידות דונם נטו.

סימונה טסטה: לא שבעה, לא שמונה, לא עשר אלא ארבע יחידות דיור לדונם לנטו ויש את זה בישובים הערביים הרבה.

סימונה טסטה: אני מדברת על ארבע יחידות דיור לדונם.

טלב אלסאנע: זה בסך הכול הפרויקט שצריך להגיש אותו כדי לקבל?

סימונה טסטה: לא.

סימונה טסטה: לא הבנת אותי.

סימונה טסטה: תנאי סף ייכלל בתוכנית.

סימונה טסטה: אחר כך, איך מבוצע הכסף, קודם כל, אם אתה בתוכנית.

סימונה טסטה: בתוכנית אתה צריך שתהיה לך תוכנית בתוקף של 250 יחידות דיור.

סימונה טסטה: אחר כך שיווקת, מכרת, אתה מקבל פר יחידת דיור שביצעת.

סלים לאחם: זה יזם אחד או אוסף של יזמים?

סימונה טסטה: אוסף של יזמים במספר שכונות.

גאלב מג'אדלה: זה יישובי.

סימונה טסטה: כן.

סימונה טסטה: זה יישובי.

סימונה טסטה: המענק לרכישת דירה הוא הן על קרקע פרטית, הן מה שאנחנו קוראים לזה בנייה סמי-רוויה שבעצם שלושה-ארבעה רוכשים ביחד ובונים ביחד והם זכאים, וסבסוד פיתוח כאשר בתוספת של סבסוד הפיתוח החלטת הממשלה מדברת רק על קרקע מדינה.

סימונה טסטה: אנחנו נותנים סבסוד פיתוח כתוספת סבסוד פיתוח על שיווקים בקרקע מדינה.

סימונה טסטה: זאת אומרת, המענק של שישים אלף השקלים ניתן לכל סוגי הבנייה ותוספת הסבסוד פיתוח רק על קרקע מדינה.

טלב אלסאנע: מה הסכום של תוספת הסבסוד?

סימונה טסטה: תוספת סבסוד פיתוח היא פונקציה של עלות הפיתוח והיא עד מאה אלף שקלים.

סימונה טסטה: עלות פיתוח זה 25 אחוזים תוספת ומעל מאה אלף שקלים זה 35 אחוזים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: חברים, אנחנו מסכמים את הדיון.

גאלב מג'אדלה: חביב, תסביר לאמיר שלהבא הוא לא יכול לדבר וללכת.

גאלב מג'אדלה: כאן זה לא משרד ראש הממשלה.

גאלב מג'אדלה: בישראל יש הפרדת רשויות.

גאלב מג'אדלה: הממשלה היא הרשות המבצעת וכאן זאת הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אם הוא בא, אם הוא מדבר ואם יש שאלות אליו, הוא נשאר בדיון אלא אם הוא מתנצל ויש סיבה מוצדקת לעזיבתו.

גאלב מג'אדלה: במשרד ראש הממשלה יש נורמות אחרות אבל כאן אלה לא אותן נורמות.

אבראהים חביב: הוא סגר את זה מול הוועדה.

גאלב מג'אדלה: אלא אם אתה יכול לתת תשובות לשאלות שהועלו.

אבראהים חביב: אם יש עוד שאלות, אני אוכל להתייחס אליהן.

גאלב מג'אדלה: לא נביך אתכם בשאלות אלא נשלח לכם אותן מסודר.

גאלב מג'אדלה: דני יעביר אליכם מסמך מסודר.

סימונה טסטה: אם תעבירו מסמך, נכון?

גאלב מג'אדלה: כן.

גאלב מג'אדלה: בוודאי.

גאלב מג'אדלה: דני יעביר אליכם מסמך שהוא גם השלמות לשאלות כי אנחנו מכינים חומר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו, בניגוד לטרכטנברג, בלי תקציב של שמונים מיליון שקלים לכיבוד, אנחנו עושים את העבודה הזאת.

גאלב מג'אדלה: קראנו את המפה לפני תשעה חודשים ואנחנו מכירים את הבעיה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חושבים שיש פתרונות לבעיה.

גאלב מג'אדלה: באמת יש פתרונות.

גאלב מג'אדלה: זה לא שביל ללא מוצא אלא יש פתרונות ויש יזמים.

גאלב מג'אדלה: לאחם נסע מנצרת לכאן וזאת לא פעם ראשונה, לא שנייה ולא שלישית.

גאלב מג'אדלה: יש אנשים שמאמינים בכך שיש פתרונות.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם שאני נגד הממשלה הזאת בכל דרך, אבל אני מאמין שמשרד השיכון, משרד הפנים ומשרד האוצר במקרה הזה רוצים להתמודד עם הבעיה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם את זה כי אני קיימתי שיחות עם שלושתם, גם עם שר האוצר וגם עם שר הפנים ואותי לא מוכרים במלים.

גאלב מג'אדלה: זה כבר שייך לעבר שאפשר היה למכור לי מלים.

גאלב מג'אדלה: אני אגיד לכם גם למה.

גאלב מג'אדלה: הם לא עושים טובה לערבים.

גאלב מג'אדלה: הם מאמינים שהאינטרס של הערבים להתמודד עם המצוקה שלהם ועם האינטרס של המדינה נפגשו יחד.

גאלב מג'אדלה: כאשר יש צמיחה בישוב הערבי ועשרות אלפים נכנסים למעגל העבודה – ואגב, זה אמור גם לגבי החרדים – הצמיחה בישראל עולה, התל"ג עולה ומדינת ישראל נהנית מזה לא פחות מהאזרח הערבי.

גאלב מג'אדלה: אני לא צריך להגיד לכם מה זה יעשה למדינה כאשר התל"ג עולה לשלושים אלף דולר, ל-35 או ל-37 או ל-38 אלף דולר בעולם.

גאלב מג'אדלה: איזו תהילה ואיזה יוקרה בין לאומית כלכלית יש למדינה.

גאלב מג'אדלה: שר האוצר מבין את זה.

גאלב מג'אדלה: שר השיכון גם מבין את זה.

גאלב מג'אדלה: הוא לא יכול לפתור את בעיית הדיור לחרדים בלבד.

גאלב מג'אדלה: השר מבין ששורש הבעיה היום היא תוכניות מפורטות, תוכניות מתאר והרחבת הקו הכחול וועדות הגבולות.

גאלב מג'אדלה: בלי לקחת מהמועצות האזוריות שסמוכות לישובים הערביים קרקעות של המדינה שבעבר או במקור הן של הערבים, ממצר לבקעה, מגבעת עדה לכפר קארה, לא תיפתר הבעיה.

גאלב מג'אדלה: אי אפשר לבנות בתים באוויר אלא צריך לבנות בתים על הקרקע.

גאלב מג'אדלה: אין רזרבות קרקע בישוב הערבי.

גאלב מג'אדלה: אם המדינה לא תחזיר לאוכלוסייה הערבית חלק מהקרקע אותה היא הפקיעה עם קום המדינה, לא יקומו עוד בתים, לא ייבנו בתי ספר, לא ייבנו מתנ"סים, לא ייבנו ספריות ציבוריות, לא ייבנו גני ילדים וכולי.

גאלב מג'אדלה: הבעיה ידועה והפתרון ידוע.

גאלב מג'אדלה: יש היום רצון דווקא בממשלה הזאת.

גאלב מג'אדלה: לכן אני קודם כל מודה לנוכחים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו אופטימיים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מרימים ידיים מהר מאוד, אבל אנחנו יודעים שאפשר גם להתקדם.

גאלב מג'אדלה: כל הטענות שיש לי כלפי 13 הישובים וכלפי תוכנית החומש, הן טענות מוצדקות אבל אנחנו לא מבטלים אותן אלא להפך, אנחנו אומרים שזה צעד ראשון בתהלוכה הגדולה של צעדה של מאה מייל.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.