ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 485, 2011-11-07 11:30

אלכס מילר: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

אלכס מילר: על סדר-היום: דו"ח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, דוח טרכטנברג, פרק החינוך.

אלכס מילר: ביקשתי משר החינוך להופיע כאן בישיבה מכיוון שאנו עוסקים בפרק החינוך שהוא מאוד רלוונטי לסדר היום של המדינה.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על שינויים דרמטיים שהולכים להיות בכל מה שקשור לתקצוב המערכת, דהיינו, תוספות משמעותיות על אותם הדברים שאנחנו דנים כאן מידי שנה.

אלכס מילר: המדינה, ואנחנו כחברי כנסת מחפשים פיתרון לתקצוב של כל אותם הנושאים שעולים מהדוח.

אלכס מילר: ב-20.11 יעלו מסקנות ועדת טרכטנברג לממשלה.

אלכס מילר: אני מאמין שחלק מהן יאושרו ויגיעו לכאן ואנחנו נדון בהם בצורה הרבה יותר רחבה.

אלכס מילר: היום אנחנו מקיימים דיון עקרוני בכל הנושא שקשור לחינוך.

אלכס מילר: אני מבקש מהדוברים שלא להיכנס לפרטי פרטים כי בסופו של עניין נעשה את זה בוועדה, כאשר יאושרו מסקנות הוועדה.

אלכס מילר: תוכלו אז להתייחס בצורה יותר רחבה ופרטנית לכל נושא ונושא.

אלכס מילר: המהלך הוא מבורך וחשוב.

אלכס מילר: בוועדה הזאת אנחנו דנים בסוגיות שונות הקשורות לחינוך במדינת ישראל.

אלכס מילר: לפני כמה דקות סיימנו דיון בנושא: ההשתתפות של השלטון המקומי אל מול המדינה.

אלכס מילר: גם שם היו לנו בשורות.

אלכס מילר: בעתיד נראה תוספות שונות בכל מיני נושאים שהועלו כאן בוועדה על-ידי השלטון המקומי.

אלכס מילר: כמובן, בהמשך הדרך יש לנו סוגיות לא פשוטות שיהיה עלינו לדון בהן ולהתייחס אליהן.

אלכס מילר: כרגע נתחיל בדיון עקרוני.

אלכס מילר: מי שירצה להתייחס יכול להירשם ולקבל זכות דיבור.

אלכס מילר: הקצינו לדיון הזה שעה וחצי אני מבקש מכולם לעמוד בלוח הזמנים.

גדעון סער: מי נמצא מהוועדה כדי להציג?

יהודית גידלי: פרופסור קליין נמצאת כאן.

גדעון סער: אולי כדאי שהם יציגו?

יהודית גידלי: לא באנו להציג, באנו לדון.

יהודית גידלי: ממש כן.

יהודית גידלי: פרופסור טרכטנברג דיבר בשבוע שעבר והציג.

גדעון סער: אני אוכל לפתוח אבל לא אוכל להציג.

אלכס מילר: אנחנו עוסקים כרגע בפרק החינוך.

אלכס מילר: אתם נציגים של הוועדה ואתם אמורים להציג בפנינו.

יוחנן פלסנר: ברגע שזה מאושר על-ידי הממשלה, זה הופך להיות מסמך יותר של הממשלה.

אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר, תודה רבה.

אלכס מילר: טוב לראות אותך בוועדת החינוך.

אלכס מילר: רבותיי, אנחנו נשמע מהשר אלו נושאים שעלו בדוח יעלו בסופו של דבר בממשלה.

אלכס מילר: זה כבר עניין של הרשות המבצעת בהיבט היישום.

אלכס מילר: אם אני לא טועה, אנחנו לא מדברים על משהו סודי, אתם כתבתם את הדוח, הבמה שלכם.

אלכס מילר: אתם תתחילו והשר יתייחס לאחר מכן.

פנינה קליין: במסגרת עבודת הוועדה עלו נושאים רבים ומגוונים.

פנינה קליין: אני ייצגתי את ילדי ישראל, התינוקות והפעוטות בישראל.

פנינה קליין: לא נבחרתי באופן רשמי להציג את התינוקות והפעוטות.

פנינה קליין: אני מניחה שנבחרתי ככלת פרס ישראל השנה.

פנינה קליין: לדעתי, משרד החינוך עשה רבות, גם הנוכחי וגם שרי החינוך הקודמים, כדי לקדם את החינוך בישראל בהקשר לחינוכם של ילדים בגנים, בתי ספר וחינוך גבוה.

פנינה קליין: רפורמות חשובות נכנסו למסלול אבל תינוקות ופעוטות במדינת ישראל, ילדים צעירים מאוד, לא זכו לחלק מאותו ניסיון לקדם את ההתפתחות שלהם.

פנינה קליין: כאן יש כמה דברים חשובים מאוד לומר.

פנינה קליין: אנחנו חיים בעולם שאנחנו תמיד מציצים לראות מה קורה בארצות אחרות.

פנינה קליין: בארצות מתקדמות אחרות, התחילו בשנים האחרונות לשים דגש על איכות הטיפול הניתנת לתינוקות ולפעוטות וזאת מכמה סיבות.

פנינה קליין: מחקרים מראים שכאשר ניתן לילד, לפעוט, לתינוק, טיפול מתאים ואיכותי, הילד הזה מתחיל את חייו ברגל ימין ויש לו פוטנציאל להמשיך ולהצליח לא רק מבחינה קוגניטיבית שכלית אלא גם מבחינה רגשית וחברתית.

פנינה קליין: כלומר, הבסיס להתפתחות, הבסיס ליכולת ללמוד אחר-כך ולא משנה מה, נוצר ומתגבש בשנים הראשונות לחיים.

פנינה קליין: מחקרים אחרונים מראים שהתפתחות המוח, ממש ה"hardware" של המוח, לא רק ההתנהגות, ההתפתחות של המוח לפחות מבחינת חלוקת תאים, מסתיימת בסביבות גיל שלוש וחצי.

פנינה קליין: אז לא להיבהל, זה לא אומר שאנחנו מפסיקים להתפתח ולא כאן המקום להיכנס לדברים ספציפיים, אבל אני רוצה להדגיש עד כמה התקופה הזאת היא קריטית והיא חשובה.

פנינה קליין: על-ידי כך שאנחנו משקיעים בהתפתחות של הילד בתקופה הזאת, אנחנו מונעים קשיים בהתפתחות אחר-כך.

פנינה קליין: רמז קל: תסתכלו סביבכם ותיראו כמה ילדים נוטלים "ריטלין".

פנינה קליין: זה לא אומר שזאת הסיבה הרגילה, חלילה, זה לא מדעי ולא מדויק לומר, אבל אני בטוחה שיש לזה קשר.

פנינה קליין: מה קורה לילדים בעקבות השפעת הסביבה?

פנינה קליין: הרבה מאוד גורמים משפיעים על התפתחות הילד אבל הגורם האחד שמסביר את השונות בהתפתחות ילדים יותר מכל גורם אחר הוא איכות האינטראקציה, איכות הטיפול הניתנת לילדים.

פנינה קליין: אז התעלמות או טיפול לא מתאים יכול בהחלט להשאיר סימנים לאורך כל החיים.

פנינה קליין: גם תיראו בדוח טרכטנברג את ההתייחסות הרצינית ביותר לתחום הטיפול והחינוך בילדים בגיל הרך.

פנינה קליין: הוועדה קמה בעקבות המחאה של הציבור.

פנינה קליין: המחאה היתה שהילדים עולים לנו כסף רב בגיל הרך.

פנינה קליין: המחאה היתה על-כך שרוצים עלות נמוכה יותר.

פנינה קליין: אנחנו בוועדה התייחסנו לא רק לעלות.

פנינה קליין: חברתי קרנית פלוג תתייחס עוד מעט גם לפן הכספי-כלכלי של הנושא.

פנינה קליין: אנחנו התייחסנו לא רק לעלות.

פנינה קליין: עמדנו על-כך שרק להוריד את העלות, או אפילו לבנות עוד מעונות זה לא די.

פנינה קליין: לא מספיק להכניס את הילדים, חלילה, לאחסון זול או נוח יותר.

פנינה קליין: יש לשים את הדגש על איכות הטיפול הניתן לילדים.

פנינה קליין: בלי התייחסות לאיכות הטיפול אנחנו לא רק שלא עוזרים אלא מקפחים ומפריעים.

פנינה קליין: ההורים ב"מחאת העגלות" ביקשו את מה שביקשו מחוסר מודעות.

פנינה קליין: אם היתה מודעות לחשיבות של איכות הטיפול בתינוקות, ודאי שאמא או אבא לא היו מתעלמים ממנה.

פנינה קליין: שלושה גורמים על הפרק: עלות, פריסה של מעונות, כמה מעונות יש והאיכות.

פנינה קליין: שלושתם יחד מופיעים בהמלצות הוועדה, אחד נוגע בשני, כמובן, אבל אני רוצה רק להזכיר את עניין הפריסה ועניין האיכות יחד.

פנינה קליין: לפני כן אני רוצה להזכיר התייחסות וביקורת שעלתה לגבי המלצות הוועדה הוועדה.

פנינה קליין: ישנה קבוצה שטוענת שלא ביקשנו מספיק, צריך יותר.

פנינה קליין: קבוצה אחרת מדברת על-כך שמה שהוצע בוועדה הוא לא רלוונטי וקבוצה נוספת מדברת על-כך שהדברים לא מקוריים.

פנינה קליין: אני אתחיל מהסוף להתחלה.

אלכס מילר: * אני לא מציע שניכנס לפרשנות של הקבוצות.

אלכס מילר: יש פה קבוצות שונות וכל אחד יתייחס.

פנינה קליין: אדוני היושב ראש, אני מתייחסת להמלצות.

פנינה קליין: לגבי ההמלצות ולגבי הביקורת על-כך שהמסקנות אינן מקוריות.

פנינה קליין: הוועדה המליצה על כך שחוק הפיקוח על המעונות יועבר.

פנינה קליין: לגבי הטענה שזה לא מקורי, אנחנו מקווים שאם ההמלצות לתמיכה כספית בכמה וכמה נושאים מרכזיים שקשורים בחוק, החוק הזה אכן יעבור.

פנינה קליין: הומלץ להעביר את כל הנושא של הטיפול בתינוקות ופעוטות בגיל הרך למשרד החינוך.

פנינה קליין: היסטורית התמ"ת התחיל בטיפול במעונות יום כדי לאפשר לנשים לצאת לעבודה.

פנינה קליין: משרד העבודה והרווחה ואח"כ אתם.

משה גפני: זבולון, הם תומכים בחוק שלך?

זבולון אורלב: כן.

משה גפני: הם מתנים את זה בתקצוב?

זבולון אורלב: - - -

פנינה קליין: החוק הזה הועלה בעבר וטומן בחובו לא רק את האלמנטים הפיזיים של הביטחון של ילדים בגיל הרך אלא גם ניסיון לדאוג לאיכות.

פנינה קליין: כאן אני מקווה שכצעד ראשון קודם כל נדאג שיהיה בטוח ויחד עם זה שתהיה איכות.

פנינה קליין: במסגרת ההמלצות הדגשנו את הצורך להדריך את האנשים שמטפלים בתינוקות ובפעוטות.

פנינה קליין: לא להשאיר תינוקות ופעוטות רק בידיהן של המטפלות שהן ברוב המקרים לא מיומנות מספיק ואין פיקוח.

פנינה קליין: כרגע הפיקוח נקרא פיקוח אבל הוא כמעט ולא קיים.

פנינה קליין: הוא דקות למעון לתקופה ארוכה ואין על מה לדבר.

פנינה קליין: הוועדה המליצה על בינוי תוספת של מעונות רבים באזורים בהם יש צורך במעונות רבים.

פנינה קליין: מספר הפעוטות והתינוקות במקומות קיימים נוגד כל קריטריון של איכות.

פנינה קליין: אין אפשרות לצפות לאיכות של טיפול לפי הדברים כרגע.

פנינה קליין: חייבים להוסיף עוד.

פנינה קליין: גם חייבים, וזאת אחת ההמלצות, לעזור למקומות פרטיים שמטפלים כרגע בילדים בגיל הרך, להעלות את הסטנדרט שלהם לרמה שלא תסכן את הילדים ותאפשר גם להם להיכנס תחת המטריה של מקומות מוכרים שאפשר לתת סבסוד כדי לקדמם.

פנינה קליין: מעבר למעונות ולמרכזים לגיל הרך התייחסנו גם לגיל 3 עד 4.

פנינה קליין: סוף סוף לאפשר חינוך חינם לילדים בגיל 3-4 בכל הארץ.

פנינה קליין: הותחל בתהליך הזה לפני שנים רבות מאוד.

פנינה קליין: גם כדי לאפשר לכל הילדים לקבל את ההכנה המתאימה לקראת בית ספר, לאפשר להם להתחיל עם הכנה מתאימה כדי שיוכלו להמשיך בכיתה א' והלאה בהצלחה, לפתוח את זה לכל הילדים.

אלכס מילר: זה פרוס לשנים?

פנינה קליין: כן, ברור.

פנינה קליין: האנשים שמחו ברחוב רוצים עכשיו, ברגע זה.

פנינה קליין: ההמלצות בנויות באופן שיש התייחסות להתחלה מיידית ויש פריסה.

אלכס מילר: אני יודע שעכשיו זה מופעל באשכול 3.

פנינה קליין: כן.

פנינה קליין: עכשיו מדובר על פריסה.

אלכס מילר: לפי ההמלצות שלכם אתם מתחילים לפרוס את זה לעוד כמה שנים.

פנינה קליין: אני מציעה שאת העניין הכלכלי והכספי מייד ניגע בו.

אלכס מילר: אין בעיה, אני מכוון אתכם כי אנחנו לא רק בהצהרות אלא גם במעשים בפועל ומה הולך לקראת.

פנינה קליין: אחת ההצעות היא להקים באופן מיידי גוף יועץ שיהיו מורכב מנציגים של המשרדים שמטפלים בילדים בגיל הרך ואנשים שהם מומחים בתחום כדי להתחיל ולהזיז את העגלה קדימה.

פנינה קליין: גם מצוין שכבר ב-1 לינואר הקרוב ידווח לשר על ההתקדמות של הדברים ולהמשיך בדיווח כל חצי שנה.

פנינה קליין: הרעיון הוא לא להרפות.

פנינה קליין: הומלץ שהדברים ייעשו בשקיפות כדי שעם ישראל יידע מה קורה ולהיכן הדברים הולכים.

אלכס מילר: למה את מתכוונת?

פנינה קליין: לעשייה בכללותה.

פנינה קליין: יש פה הרבה מאוד סעיפים.

פנינה קליין: ההמלצה שדיברתי עליה לגבי הגוף המלווה הבינמשרדי - אני מתייחסת בעיקר לילדים הצעירים מאוד שלגביהם בעצם גופים שונים פועלים ללא אינטגרציה.

אלכס מילר: את מתייחסת לכך שהמלצתם להקים איזו מועצה לחינוך גיל הרך?

אלכס מילר: מה זה הגוף המייעץ?

פנינה קליין: אנחנו המלצנו להעביר את הטיפול בתינוקות ובפעוטות למשרד החינוך.

פנינה קליין: צריך ללוות את התהליך הזה יחד עם שר החינוך.

פנינה קליין: הרי התמ"ת עשה פעולות רבות בחלקן.

פנינה קליין: הרעיון הוא לא להפסיק עשייה עד שייבנה הכול מחדש.

אלכס מילר: דיברת על הגיל הרך מאפס עד 3.

אלכס מילר: גם לגבי גילאי 3 עד 4 יש לכם אותה המלצה?

פנינה קליין: לגבי ילדים 3-4 משרד החינוך מטפל בחלק מהילדים.

פנינה קליין: גיל 3 הוא גיל שנמצא בחפיפה.

פנינה קליין: חלק מהילדים בגיל 3 עדיין נמצא במעונות.

פנינה קליין: הורים רבים משלמים תשלום מלא עבור ילדים בגיל 3.

אלכס מילר: יש לנו פה כמה סוגיות.

אלכס מילר: שמענו את הסוגיה מגיל אפס עד 3.

אלכס מילר: יש את הסוגיה התקציבית של החינוך חינם מגיל 3 שזאת סוגיה אחרת.

פנינה קליין: סוגיה אחרת והומלץ עליה.

אלכס מילר: ההפעלה של הסוגיה הזאת עוברת דרך התקציב?

אלכס מילר: אתם נותנים כסף להורים?

אלכס מילר: אתם נותנים כסף לשלטון המקומי?

אלכס מילר: אתם נותנים כסף לגני הילדים עצמם?

אלכס מילר: האם המעבר מוסדר בחוק?

אלכס מילר: ברגע שהמדינה מתערבת וטוענת טענה שזה הולך להיות חינם מה המנגנון של אותו גוף שיפעל מה-1 בינואר?

אלכס מילר: האם הוא הולך להתעסק גם בעניין של גילאי 3-4 או שדיברת רק על החינוך מגיל אפס עד שלוש?

פנינה קליין: לגבי גיל 3-4 זה לא חידוש, החוק קיים.

פנינה קליין: החידוש הוא בהבהרה לגבי אפס עד שלוש.

פנינה קליין: גילאי 3-4 אנחנו לא מתחילים מהתחלה.

פנינה קליין: יש מנגנונים - - -

אלכס מילר: זאת אומרת שאתם מזרימים תקציב להפעלת החוק.

משה גפני: עם כל הכבוד, הם לא מזרימים תקציב.

פנינה קליין: אני מדברת על המלצות.

פנינה קליין: לגבי הילדים בבתי הספר וזעקת ההורים על הוצאות נוספות כמו ספרי לימוד - - -

משה גפני: אתם יודעים כמה כסף זה מגיל 3-4?

קרנית פלוג: כן.

קרנית פלוג: הפריסה היא על פני 4 שנים.

קרנית פלוג: הכוונה היא רק על החלק השוטף - - -

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, נכנסת קצת באיחור.

אלכס מילר: אני אסביר לך את סדר הדברים.

אלכס מילר: כרגע מציגים לנו את העניין העקרוני.

אלכס מילר: אחר-כך תהיה התייחסות לעניין הכלכלי ולאחר מכן השר יתייחס והאורחים.

משה גפני: אני מתנצל, חוסר הסבלנות שלי הוא מובנה.

נסים זאב: מה היה החלק היחסי של השתתפות ההורים?

נסים זאב: זה לא הולך לפי דירוג?

אלכס מילר: תן לסיים לדבר, אחר-כך תוכל לשאול שאלות.

פנינה קליין: היתה גם התייחסות לגבי זעקת ההורים על הוצאות גבוהות לספרי לימוד, תשלומי הורים וכדומה וגם לכך היתה התייחסות של הוועדה תוך ניסיון לקשור את הדברים עם אפשרויות לנצל את הקדמה ואת הטכנולוגיה המודרנית כדי להקל על ההורים ולהוריד את העלויות.

פנינה קליין: נקודה מאוד חשובה.

פנינה קליין: אנחנו רוצים אמנם לקדם את ההתפתחות של ילדים או להבטיח שילדים לא יצאו ניזוקים מהטיפול בגיל הרך אלא להיפך.

פנינה קליין: יחד עם זה, אנחנו גם רוצים ושקלנו את הצורך לאפשר להורים לצאת לעבודה.

פנינה קליין: הורים קובלים על-כך ובצדק שאחרי שהילד יוצא מבית הספר או מהגן, הם צריכים לשלם עבור צהרון סכום נכבד.

פנינה קליין: לכן באמת שקלנו את הנושא הזה וגם הנושא הזה נכלל במסגרת ההמלצות של הוועדה כדי לסגור פערים בין קבוצות שונות, שזאת אחת המטרות שלנו במדינת ישראל, כדי להקל על אם שרוצה.

פנינה קליין: אישית אני לא ממליצה לאם לצאת לעבודה אם יש לה אפשרות לכך, אבל אם לא, שתהיה לה האפשרות.

נסים זאב: הצהרון הוא גם על חשבון מלא של המדינה?

פנינה קליין: תכף נתייחס לצהרונים.

פנינה קליין: אני מאוד מקווה, אני פונה לכולם כחוקרת, כאשת חינוך, בבקשה לשקול ולהתעלות על כל האינטרסים האחרים ולחשוב באמת על תינוקות ופעוטות בישראל.

פנינה קליין: זה הרגע, זה הזמן, יש הזדמנות.

פנינה קליין: אפשר יותר טוב, אפשר לעשות עוד יותר טוב אבל אם לא נתחיל לא נהיה על הדרך.

פנינה קליין: זאת הזדמנות נפלאה להתחלה חשובה ביותר.

פנינה קליין: לפני כמה זמן עברנו על כל המחקרים בארצות הברית.

פנינה קליין: אין ספק שטיפול איכותי שניתן ילידם בגיל הרך משפיע עליהם לאורך כל הדרך.

פנינה קליין: אבל, אצלנו במדינת ישראל ההשפעה של הטיפול בתינוקות ופעוטות הוא חזק יותר מאשר בארצות הברית, למשל.

פנינה קליין: מדוע?

פנינה קליין: מכיוון שאצלנו ילדים שוהים יותר שעות ולצערי יש הרבה מאוד בעיות במקומות שמטפלים בהם.

פנינה קליין: תודה לכם.

אלכס מילר: אני רוצה לעבור על כמה דברים עליהם דיברת.

אלכס מילר: התחלת עם הגיל הרך מאפס עד 3 והבנו שהכוונה היא להעביר את זה לטיפול של משרד החינוך.

אלכס מילר: המשכת עם הנושא של גילאים 3-4 עם העניין של פטור מתשלום לכל ילדי ישראל.

אלכס מילר: התייחסת בקצרה לעניין תשלומי הורים ואני מבין שבעצם לקחתם את המסקנות של ועדת מנכ"ל שהיתה במשרד החינוך ואתם ממליצים להפעיל אותו.

אלכס מילר: בלי קשר, נעשה ישיבה נפרדת על מסקנות מנכ"ל לגבי תשלומי הורים.

אלכס מילר: לא שמעתי התייחסת גם לעניין של ההסעות ותנועות הנוער.

פנינה קליין: גם לא הזכרתי את הדיגיטציה המוצעת.

פנינה קליין: ישנה גם הגברת הפיקוח והאכיפה על מחירי ספרי לימוד.

פנינה קליין: לגבי תנועות נוער הוועדה המליצה להגדיל את ההשקעה בתחום זה ומגוון הפעילויות.

פנינה קליין: פתיחת סניפים חדשים בישובים חלשים וסבסוד חניכים בישובי הפריפריה.

אלכס מילר: נשמח לשמוע התייחסות לסטודנטים ולהשכלה הגבוהה.

משה גפני: אם אפשר שהיא תדבר על משהו מקורי שהוועדה המליצה ושהכנסת עדיין לא דנה בזה.

משה גפני: על גילאים אפס עד 3 הכנסת כבר דנה.

משה גפני: לגבי גילאים 3-4 הכנסת כבר חוקקה.

יוחנן פלסנר: אבל הממשלה לא עשתה כלום.

יוחנן פלסנר: פה היא מציגה מסמך שהממשלה הביאה.

יוחנן פלסנר: זה לא מבחן במקוריות.

משה גפני: אנחנו לא ממשלה, אנחנו כנסת.

משה גפני: איזה דבר מקורי הוועדה הציעה שלא הצענו אף פעם?

גדעון סער: יש לי משהו להגיד לך מבחינת התוכן, אבל מבחינת המידות - - -

משה גפני: מה?

גדעון סער: הסתערת על פרופסור קליין בחרב ובחנית.

משה גפני: מי זאת פרופסור קליין?

משה גפני: אה, אני מתנצל.

משה גפני: הצגת את הדברים יוצא מן הכלל.

משה גפני: אני ממש מודה לך.

משה גפני: באמת, התרשמתי מהצגת הדברים שלך.

פנינה קליין: תודה רבה.

משה גפני: אני מודה לך.

משה גפני: הממשלה לא יודעת שיש פה חוק, שצריך חינוך בגילאי 3-4?

פנינה קליין: אדוני היושב ראש, כשהתחלתי לדבר אמרתי שאני רוצה להתייחס לביקורת עלינו שהדברים לא מקוריים.

פנינה קליין: אתה הפסקת אותי ואמרת לי להתייחס.

אלכס מילר: אני לא רציתי שתתייחסי לביקורת של חבר הכנסת גפני לפני שהוא אמר אותה.

פנינה קליין: אני לא מחפשת מקוריות, אני מחפשת לעזור לילדי ישראל.

פנינה קליין: כל דבר שיעזור לילדי ישראל זה נפלא.

פנינה קליין: זאת לא כתיבת תזה מקורית.

פנינה קליין: אם כי, המקוריות היא בכך שאנחנו מנסים לפתוח את הערוצים.

פנינה קליין: מנסים להעלות את הדברים החשובים על השולחן כדי שסוף סוף זה יזוז.

משה גפני: אתם בסדר גמור, אנחנו לא בסדר.

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, לא באנו להמציא את הגלגל, באנו לחבר אותו למכונית.

משה גפני: רק שהמכונית עולה כסף.

משה גפני: אני רוצה לראות את הממשלה נותנת את הכסף.

אלכס מילר: אני חושב שעדיין אנחנו נמצאים בערפול כי יש עוד דברים שלא נגעתם בהם ואני מקווה שתתייחסו לדברים בהמשך.

אלכס מילר: אשמח לשמוע את ההיבט הכלכלי.

אלכס מילר: מבחינת ההמלצות, מה עלות ההמלצות שלכם ומה מבחינת סדרי העדיפויות?

קרנית פלוג: אני אתחיל בהיבט התקציבי ואחר-כך אעבור להתייחס לצד של יוקר המחייה מנקודת ראות של ההורים ואיך ההמלצות מטפלות בנושא הזה.

קרנית פלוג: מנקודת ראות תקציבית, ההמלצה לגבי החלת חוק חינוך חובה חינם באופן הדרגתי, החל מהאשכולות שזה כבר מוחל בהם ולעלות בהדרגה כלפי מעלה.

קרנית פלוג: התקציב השוטף שמומלץ להקצות לנושא הזה הוא להתחיל ב-900 מיליון שקל ב-2012.

אלכס מילר: 900 מיליון שקל ל-2012 זה לחינוך חינם לגילאי 3-4.

אלכס מילר: לאיזה אשכולות?

קרנית פלוג: אני לא יודעת להגיד לך איזה אשכולות.

קרנית פלוג: זה יעלה בהדרגה עד שבשנת 2016 זה יגיע לאשכולות העליונים.

קרנית פלוג: הסכומים עולים בהדרגה עד ל-1.8 מיליארד ב-2016.

קרנית פלוג: זה מתייחס לחלק השוטף.

קרנית פלוג: יש גם חלק חד פעמי שזה לבינוי.

קרנית פלוג: אני לא אעבור על הסכומים, הם כולם מפורטים, אבל גם לנושא הזה מוקצים הסכומים הרלוונטיים.

קרנית פלוג: לגבי המסגרות של אחר הצהריים לגילאי 3-9.

קרנית פלוג: כאן לא מדובר בהמלצה לאוניברסאליות אלא ליצירה של מנגנון פרוגרסיבי שיקבע את הקריטריונים שעל פיהם יסובסדו הפיתרונות האלה.

קרנית פלוג: הסכומים שמדובר בהם כאן עולים בהדרגה מ-300 מליון שקל ב-2012 למעל ל-2 מיליארד ב-2016.

קרנית פלוג: זה למסגרות אחר הצהריים לגילאי 3-9.

אלכס מילר: זה יום לימודים ארוך?

משה גפני: בינתיים זה מגיע ל-1.2 מיליארד שקלים.

משה גפני: אני סופר כי בסוף זה יגיע אלי.

משה גפני: האוצר מסכים לזה?

קרנית פלוג: האוצר היה חלק מהוועדה.

אלכס מילר: למה שזה יגיע אליך?

משה גפני: הרי אין תקציב ב-2012, יצטרכו לעשות העברות.

משה גפני: איפה עושים העברות בכנסת?

קרנית פלוג: מדובר על שינוי בסדרי עדיפות.

יוחנן פלסנר: הוא מדבר כאילו זה מהכיס שלו.

משה גפני: מאיזה כיס?

משה גפני: שלך?

יוחנן פלסנר: מהכיס של משלמי המיסים.

גדעון סער: במקרה הזה שניכם משלמים אותו דבר אבל חבר הכנסת גפני, כיו"ר ועדה, משלם קצת יותר כי יושבי ראש ועדה מרוויחים יותר.

משה גפני: לכן לא רציתי להעליב את פלסנר.

יוחנן פלסנר: מעניין אותי לראות את התלוש שלו.

אלכס מילר: אני חושב שבמקרה הזה חבר הכנסת פלסנר היה מעדיף לשלם יותר.

קרנית פלוג: הנושא הבא זה הקלה בתשלומי הורים ורכישת ספרי לימוד.

קרנית פלוג: גם כאן מדובר ביצירת מנגנון פרוגרסיבי שיקטין את התשלומים בהתאם להכנסות של ההורים.

קרנית פלוג: הסכומים שאנחנו מדברים עליהם כאן מתחילים ב-150 מיליון שקלים ב-2012 ומגיעים עד חצי מיליארד שקל ב-2016.

קרנית פלוג: שאלת על תנועות נוער אז יש 15 מיליון שקלים לתמיכה בתנועות הנוער בכל אחת מהשנים.

קרנית פלוג: הנושא שעוד לא התייחסתי אליו זה מעונות יום.

קרנית פלוג: כאן מוקצה תקציב גם לבינוי מעונות יום חדשים שעומד על סכומים של 235 מיליון ב-2012.

קרנית פלוג: הסכומים משתנים עד 2016.

קרנית פלוג: סיוע במימון של התאמות לתקינה למעונות שהתחייבו לקבל על עצמם את צו הפיקוח על המחיר.

קרנית פלוג: סבסוד בגין הרחבה של מספרי הילדים - - -

משה גפני: זה בנוסף למה שהוא הבטיח לנו בוועדת הכספים?

משה גפני: זה אותו כסף?

קרנית פלוג: אני לא יודעת מה הובטח לך בוועדת הכספים.

אלכס מילר: הדוח לא השתנה מוועדת הכספים לוועדת החינוך.

משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים ביטלנו את החלטת הבג"צ להכיר במטפלות לצורך מס.

משה גפני: מדובר בבג"צ פרי נגד מדינת ישראל, שזה היה 6 מיליארד שקלים.

משה גפני: בתמורה להעברת החוק הזה הם הבטיחו את הכסף הזה לבניית מעונות במהלך 5 שנים.

משה גפני: אני שואל האם זאת תוספת למה שהם הבטיחו או שזה אותו כסף שמוכרים אותו פעמיים?

אלכס מילר: זאת שאלה שצריכה להגיע לממשלה במידה והיא תאשר את הסעיף.

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, הם לא עוסקים בתקציב המדינה וגם לא בונים אותו.

אלכס מילר: הם מתעסקים בצורך בשטח.

משה גפני: שאלתי אותך כיו"ר הוועדה.

אלכס מילר: כשזה יגיע לוועדה בפועל נראה מאיפה מגיע התקציב.

יוחנן פלסנר: זה 30,000 בינוי ו-30,000 יפקחו עליהם אבל לא בונים?

קרנית פלוג: זה 30,000 בינוי של מעונות חדשים - - -

יוחנן פלסנר: זה משפיע על המחירים שההורים משלמים?

קרנית פלוג: זה בהחלט משפיע, הם ייכנסו לתוך פיקוח מחירים.

קרנית פלוג: חלק מהפיקוח יהיה גם כניסה לפיקוח מחירים.

יוחנן פלסנר: זה אומר שהמדינה מוציאה כסף מהכיס ומסבסדת?

קרנית פלוג: לא בהכרח.

קרנית פלוג: אם היא נותנת את תו התקן, הילדים יכולים להיכנס למסגרות שהן מפוקחות מבחינת המחיר, מה שיוזיל את העלויות.

אלכס מילר: על איזה מסגרות את מדברת?

אלכס מילר: אתם הולכים להכניס פיקוח על המעונות?

קרנית פלוג: אני מדברת על מסגרות פרטיות שייכנסו לתוך פיקוח.

יוחנן פלסנר: אם היום במסגרת פרטית כזאת משלם 2,300 שקלים.

יוחנן פלסנר: אם הוא נכנס לפיקוח איך ירד המחיר?

קרנית פלוג: בעל המעון יוכל להרוויח מכך שהוא יוכל לקבל גם ילדים שבגינם יש סבסוד.

אלכס מילר: אני רוצה להתקדם.

אלכס מילר: החוק הזה נדון בוועדה לזכויות הילד כמעט שנתיים.

אלכס מילר: כל הסוגיות האלה כבר עלו כמה פעמים.

אלכס מילר: אני מציע שנתקדם.

אלכס מילר: כמו שאמרתי, הם ממליצים ליישם דברים שאנחנו דנים בהם במשך שנים.

זבולון אורלב: החוק לא תקוע בוועדה, הוא תקוע בערעור ובממשלה.

נסים זאב: מעונות שלא יהיו בפיקוח יהיו לא חוקיים מבחינתכם?

פנינה קליין: אני רוצה להבהיר.

פנינה קליין: יש 470,000 ילדים שזקוקים למעונות יום.

פנינה קליין: מתוכם רק 100,000 נמצאים כרגע במעונות הציבוריים.

פנינה קליין: כ-100,000 נמצאים במסגרות פרטיות שאין להם מושג מה קורה שם.

נסים זאב: אתם רוצים להגיע גם ל-100,00 האלה?

פנינה קליין: זאת פשוט הפקרות.

נסים זאב: למה הפקרות?

נסים זאב: אני שואל האם אתם רוצים לקחת אליכם את כל ה-350,000 הנוספים חוץ מה-100,000.

פנינה קליין: רגע.

פנינה קליין: דיברתי על 100,000 ועוד 100,000 שנמצאים כבר.

פנינה קליין: 270,000 נמצאים במשפחות וכל אחד מה שהוא רוצה לעשות.

פנינה קליין: כדי להוריד מחירים במעונות יום יש לפתוח יותר אפשריות כדי שתהיה יותר תחרות כי אם יישארו רק המסגרות הקיימות כרגע זה לא יעזור לילדים.

נסים זאב: אני שאלתי - - -

אלכס מילר: חבר הכנסת זאב, אם תרצה כסף יגידו לך שיש פיקוח.

אלכס מילר: אם אתה רוצה פרטי, תעשה מה שאתה רוצה.

פנינה קליין: כל מסגרת לפי החוק, שיש בה יותר מ-7 ילדים, לפי הצעת החוק, תחויב לעמוד בפיקוח גם אם היא פרטית.

נסים זאב: זה מה ששאלתי.

יוחנן פלסנר: ב-100,000 הפרטיות יש כאלה שהן עם כסף ציבורי אבל לא מפוקחות?

פנינה קליין: מה שפרטי הוא פרטי.

אלכס מילר: הפיקוח הוא גם על התוכן?

פנינה קליין: על התוכן, על האיכות.

אלכס מילר: תהיה תכנית לימודים?

פנינה קליין: זאת לא תכנית לימודים כי אנחנו מדברים על קטנים אבל יהיו קריטריונים.

קרנית פלוג: יש עוד שני סעיפים שלא הזכרתי וזה סבסוד בגין הרחבת היקף מספר הילדים השוהים במעונות.

קרנית פלוג: גם כאן הסכומים עולים מסכום מאוד קטן ב-2012, מאחר והמעונות עדיין לא ניבנו, ועד למעל 600 שקלים ב-2016.

קרנית פלוג: בנוסף, הפעלה של מערך פיקוח אפקטיבי והדרכה של מטפלות ותגבור הכשרות מקצועיות.

קרנית פלוג: מדובר פה על סדרי גודל של בין 65 ל-75 מיליון שקלים בשנה.

קרנית פלוג: אלה ההיבטים התקציביים.

קרנית פלוג: כמה מילים על ההיבטים של יוקר המחייה כי צריך לזכור שמעבר לנושא הפדגוגי ואיכות הטיפול בילדים לסוגיה של טיפול בילדים ישנם היבטים של יוקר המחייה.

קרנית פלוג: ההמלצות העיקריות הולכות כברת דרך ארוכה כדי להקטין את העלויות של יוקר הטיפול בילדים.

קרנית פלוג: כמובן שכשאנחנו מדברים על ילדים בגילאי 3-4, אנחנו בתהליך הדרגתי של מעבר למסגרת אוניברסאלית של חינוך חינם, כמובן שתהיה לזה משמעות מאוד גדולה מבחינת יוקר הטיפול בילדים.

קרנית פלוג: לגבי האוכלוסיות של גילאי אפס עד 3 אנחנו מדברים על הרחבת המסגרות והסבסוד.

קרנית פלוג: זה מתייחס בעיקר לאוכלוסיות בעלות הכנסה עד ממוצעת.

קרנית פלוג: המסגרת של הצהרונים, גם שם ייקבעו קריטריונים פרוגרסיביים כך שגם לכך יש משמעות מבחינת העלויות.

קרנית פלוג: כמובן גם להפחתת נטל העלויות של תשלומי הורים ורכישת ספרי לימוד.

קרנית פלוג: גם כאן מדובר במערכת פרוגרסיבית שתהיה לה משמעות גדולה מבחינת העלויות להורים.

קרנית פלוג: עוד נקודה אחת שלא נמצאת בדיוק בסט הזה של ההמלצות אבל היא גם המלצה שנוגעת לעלות הטיפול בילדים וזאת הסוגיה של נקודות זיכוי לאבות לילדים עד גיל 3.

קרנית פלוג: כאן מדובר בשתי נקודות זיכוי, כל נקודת זיכוי זה 209 שקלים לחודש.

קרנית פלוג: יש פה משמעות די גדולה מבחינת ההכנסה נטו של משפחות צעירות עם ילדים כעוד דרך להתמודד עם העלות הכבדה של גידול ילדים צעירים.

קרנית פלוג: יש עדויות ממחקרים שהזמינות של מעונות יום והפריסה של חינוך חינם בגילאי 3-4 הוא מאוד משמעותי בעידוד יציאת נשים לשוק העבודה.

קרנית פלוג: נעשו מחקרים גם במגזר הערבי, במקומות שהמסגרות האלה הופעלו, היתה עלייה גדולה ביציאה של נשים לעבודה וכמובן שגם לזה יש משמעות.

אלכס מילר: בדוח יש התייחסות לצפיפות בכיתות ולנושא ההשכלה הגבוהה וסטודנטים?

פנינה קליין: היה צורך לבחור נושאים ולהתרכז בהם ולא להתפרס על פני כל הבעיות במדינת ישראל בתחום החינוך.

פנינה קליין: הזכרתי שרפורמות בחינוך כבר נעשו.

פנינה קליין: לגבי השכלה גבוהה נעשתה רפורמה רצינית ביותר בשנים האחרונות עם פריסה אדירה והגברת הזמינות ופתיחת מכללות שונות.

אלכס מילר: מה שנעשה אנחנו יודעים.

אלכס מילר: הוועדה לא כיסתה את הנושאים האלה.

אלכס מילר: נגעתם בעניין הסטודנטים?

פנינה קליין: הוועדה העלתה את הנושא אבל הגיעה למסקנה שבעצם אין מקום לשיפור.

אלכס מילר: אדוני השר, זכות הדיבור שלך.

משה גפני: אני מעריך שיו"ר הות"ת אמר להם שהכול בסדר

אלכס מילר: אם תירצו להתייחס לדברים של חברי הכנסת, תרשמו לעצמכם הערות.

גדעון סער: תודה רבה אדוני היושב ראש.

גדעון סער: הנושא של הישיבה הוא נושא חשוב.

גדעון סער: יישר כוח לך שאתה כרשות, שגם מפקחת על הרשות המבצעת והיא גם במה מרכזית במדינה לדיון ציבורי, מקיים על כך דיון עוד בטרם הממשלה סיימה את התהליך שהתחיל באימוץ עקרוני של מסקנות דוח טרכטנברג.

גדעון סער: בעוד שבועיים אנחנו אמורים לדון בהצעות מחליטים אשר מתגבשות במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה, שהן אמורות לתרגם את הדוח לשפה של החלטות, כולל החלטות תקציביות, כולל חוקים במקרים שהדבר הזה נדרש וזה דבר חשוב ביותר.

גדעון סער: אני רוצה לומר כמה מילים על כיווני הפעולה של ועדת טרכטנברג.

גדעון סער: ועדת טרכטנברג נגעה גם בתחום החינוך.

גדעון סער: היתה לי אפשרות גם באופן אישי להציג את העמדות שלי לגבי הדברים שצריכים לטפל בהם, גם פני פרופסור טרכטנברג מספר פעמים וגם בפני ראש אגף התקציבים, ראש הממשלה, שר האוצר.

גדעון סער: גם אנשי הצוות המקצועי של משרדי בראשות המנכ"ל הקודם ד"ר שושני, עשו את זה בפני הוועדה עצמה.

גדעון סער: בהחלט, בראייה שלנו, שמנו את הדגש על נקודה אחת מרכזית, שזאת סוגיית הגיל הרך.

גדעון סער: נקודה נוספת היתה איך אנחנו מקלים ועושים צדק עם אותם תלמידים שבאים מבתים מיעוטי יכולת כלכלית בנושא תשלומי ההורים, בעיה שמוכרת לוועדה הזאת עשרות שנים?

גדעון סער: הנקודה השלישית, שהיא באופן יחסי היא לא כל-כך מרכזית מבחינה תקציבית כמו שתי הנקודות הקודמות, גם כן הוצגה בפני יו"ר הוועדה וזאת סוגיית תנועות הנוער.

גדעון סער: בעיקר, הצורך לתגבר את פעילות תנועות הנוער בפריפריה החברתית והגיאוגרפית כי אנחנו יודעים שתנועות הנוער לא פועלות באופן שוויוני בין שכבות יותר מבוססות ופחות מבוססות.

גדעון סער: בסך הכול הוועדה הלכה, לפי דעתי, לכיוונים מאוד נכונים.

גדעון סער: הגיל הרך הוא נושא שבראייתנו הוא נושא במיקוד בשנים הבאות.

גדעון סער: היו לי על-כך שיחות עם פרופסור פנינה קליין כלת פרס ישראל עוד לפני שהיתה חברה בוועדה.

גדעון סער: השנה נכנסנו, ללא קשר למסקנות הוועדה, בתנופה רבה ליישום נושא "אופק חדש" בגני הילדים.

גדעון סער: מה שאני אומר עכשיו נכון לא רק לגבי מדינת ישראל אלא הוא נכון לגבי מדינות רבות כולל מדינות מתקדמות: אין מספיק הלימה בין החשיבות של שכבת הגיל הזאת לבין המאמצים שהמדינות, כולל המדינות המתקדמות, עושות בגילאים הקריטיים האלה שבהם נקבעים הרבה מאוד דברים, לצמצם את הפערים שאחר כך יותר קשה לגשר עליהם.

גדעון סער: הנושא הזה מקבל תנופה מחקרית אדירה.

גדעון סער: שוחחתי קודם עם המנכ"לית, כי גם הכנס הבא של שרי החינוך של ה-OECD שייערך בינואר באוסלו, יעסוק בנושא הזה של הגיל הרך.

גדעון סער: גם התחושה שצריך להעמיק בעשייה וגם מה עושים בדילמת המשאבים ובמה נכון להשקיע.

גדעון סער: זה שאתה אומר שנכון להשקיע, עדיין לא נותן לך את המענה האם אתה משקיע בדבר הנכון.

גדעון סער: בראייה הזאת הלכה הוועדה לשני דברים חשובים ביותר.

גדעון סער: כאן אני רוצה לומר אמירה שהיא נכונה ככלל, בעיקר למי שאומר על דברים שלא היו ב דוח טרכטנברג וגם בחינוך היו הרבה מאוד דברים שלא היו בדוח טרכטנברג.

גדעון סער: שאף אחד מאיתנו לא ייצא מנקודת המוצא כאילו מה שיש בדוח כבר יש לנו בכיס.

גדעון סער: לצערי זה ממש לצערי לא המצב ואני מקווה מאוד שאנחנו לא נגיע למצבים שאנחנו ניאבק על ביצוע הדברים שכלולים בדוח.

יוחנן פלסנר: מי מפריע לך?

גדעון סער: ברשותך, תכף אני אתייחס לזה.

גדעון סער: הנקודה הזאת של הגיל הרך היא נקודה חשובה בשני מוקדים.

גדעון סער: א', בביצוע דבר שבאמת הכנסת קיבלה חוק מצוין לפני 27 שנים שמעולם לא יושם.

גדעון סער: בשנת הלימודים הקודמת ואני משלים את זה בשנת הלימודים הזאת, הכנסתי רק את אשכול סוציו-אקונומי 3.

גדעון סער: קודם כל, עשינו את זה בשנה שעברה לגבי אזורי עדיפות לאומית והשנה התחלנו גם לא באזורי עדיפות לאומית, לתוך סבסוד הגיל הרך בלי תוספת משאבים ממשרד האוצר, מה שאומר שזה קיצוץ בסעיפים אחרים וזה היה דבר כמעט בלתי אפשרי.

גדעון סער: ראינו בהתקדמות ביישום של החוק הזה דבר מאוד חשוב.

גדעון סער: זה חשוב בכמה מימדים.

גדעון סער: זה חשוב בנקודה שעלתה במחאה וזה הורדה של מרכיב של יוקר המחיה ממשפחות צעירות והורים לילדים בגילאים הצעירים.

גדעון סער: בדרך כלל אלה המשפחות הצעירות וזה מרכיב מרכזי בהיבט הזה וזה מרכיב שקשור בצורה עמוקה למחאה החברתית.

גדעון סער: אנחנו יודעים גם שיש הרבה מאוד ילדים שלא מגיעים בכלל לגן ילדים.

גדעון סער: ההערכה שלי היא שיישום החוק בגילאי 3-4 יגדיל את ההשתתפות של ילדים בגיל הזה במסגרות של גני ילדים.

גדעון סער: הקשר הגדול ביותר לפערים נמצא בין ילדים שלא היו בשום מסגרת בגיל הרך לבין ההישגים הלימודיים.

גדעון סער: לכן זה מאוד מאוד חשוב.

גדעון סער: לכן ההשלמה של הביצוע – זה לא השלמה, בעצם מה שיש היום מבחינת סבסוד זה: אשכולות סוציו=

גדעון סער: אקונומיים 1 עד 3, שיקום שכונות ועל-פי הנחה מסוימת, על-פי מדד מבחן הכנסה.

גדעון סער: אני חושב שפה האוניברסאליות היא דבר הוגן, גם בעזרה לזוגות צעירים בכלל, למשפחות צעירות בשלבים הראשונים.

גדעון סער: אני מדבר על גילאי 3-4.

גדעון סער: עכשיו אני מגיע לנקודה השנייה שאליה התייחסה הוועדה, שהיא גם נקודה שלצערי עדיין קיימת לגביה מחלוקת ביני לבין שר התמ"ת.

גדעון סער: לפי דעתי הותרת מסגרות בגילאים הכי קריטיים מחוץ למערכת החינוך היא טעות קשה, היא תהיה טעות קשה.

גדעון סער: ראינו אפילו בדברים הכי פשוטים של ביצוע הבינוי שיש פיגור בביצוע של מה שמתוקצב על-ידי האוצר למעונות במשרד התמ"ת לבין מה שמבוצע בפועל גם כשמעמידים תקציבים.

גדעון סער: זה לא משרד שרגיל, כמו משרד החינוך, לבנות כל שנה בהיקפים מאוד מאוד גדולים.

גדעון סער: אני מתחיל מהסוגיה של הבינוי שהיא אולי לא הסוגיה המהותית אבל מצביעה על כשל ברור.

גדעון סער: אפשר להחליט על הנייר על הוספת הרבה מעונות, השאלה האם זה מתבצע או לא? אבל, בעיקר במרכיב שעמדה עליו פרופסור קליין וזה המרכיב הפדגוגי.

גדעון סער: אי-אפשר להמשיך להתייחס למסגרות כאלה כאל חניון לילדים, כאל מסגרות שהתכלית היחידה שלהם - למרות שאני מסכים שזאת תכלית חשובה.

גדעון סער: הנושא הזה קרוב אלי ואני חוקקתי הרבה מאוד חוקים לעידוד שילוב אימהות בשוק העבודה.

גדעון סער: חוקקתי הרבה מאוד חוקים, בעיקר בקדנציה הקודמת.

גדעון סער: אבל, יש גם תכלית מבחינת הילד.

גדעון סער: זאת תורה שצריך לגבש וזאת תורה שבמרכזה חינוך ופדגוגיה.

גדעון סער: לכן הדבר המרכזי בגילאים 0 – 3 הוא אפילו לא הנושא התקציבי, הוא קודם כל הנושא של איכות החינוך בגילאים האלה.

גדעון סער: זה מחייב את המעבר.

גדעון סער: זה מהלך מאוד מורכב, מאוד קשה.

גדעון סער: הוא דורש גם להיכנס לרישוי ולפיקוח בגילאים האלה, מה שאין לנו היום.

גדעון סער: הוא דורש תורת עבודה שהיא לא קיימת.

גדעון סער: אבל, ככל שנאחר לעשות את זה, אנחנו נפגע בדורות של ילדים שמתחנכים היום במסגרות האלה.

גדעון סער: לכן אני מאוד מקווה שלא יהיה ניסיון לפגוע במסקנות של הוועדה בנושא הזה, בדרכים שונות.

גדעון סער: אני גם שומע על דרכים שונות ומשונות בעניין הזה.

גדעון סער: יש חשיבות גדולה מאוד ביישום ההמלצות של הדוח בנושא תשלומי ההורים.

גדעון סער: ועדת החינוך של הכנסת, עסקה בזה באופן נמרץ שנים ארוכות, בנושא הצודק הזה של איך עושים צדק כלפי אותם ילדים ממשפחות חלשות שצריכים לשלם תשלומי הורים.

גדעון סער: אני יכול לשלם תשלומי הורים וגם אתה אבל אנחנו מדברים על אותן משפחות שמתקשות.

גדעון סער: בעצם אנחנו רצינו להעתיק דבר דומה בפיתרון שנתנו בנושא המסעות לפולין.

גדעון סער: עשינו מודל שהשתתפות בו היא דיפרנציאלית שיכול להקל על השכבות החלשות באמת.

גדעון סער: המחירים הם מחירים אנושיים וחברתיים קשים מאוד.

גדעון סער: אם יש מנהל טוב ומורה טוב, אז לפעמים מוצאים את הדרך איך לסבסד את זה ולגלם את זה, אבל אם יש ילד שלא יוצא לפעילות בגלל חסרון כיס של ההורים זאת צלקת גדולה ביותר.

גדעון סער: את זה אי-אפשר לפתור רק על-ידי הגדלת המלגות, כפי שנעשה בעבר.

גדעון סער: את זה חובה לעשות בדרך שהמליצה ועדה ברשות מנכ"ל המשרד, על פי התהליך שהתחיל בתקופת היושב ראש אורלב וגם הוצג בפני הוועדה.

גדעון סער: בחנו שם שיטות שונות כי היו כל מיני מודלים.

גדעון סער: הגיעו למשהו לא גורף אלא מידתי.

גדעון סער: אגב, עדיין יש פער תקציבי בין כמה שנדרש, נדמה לי 700 מיליון שקלים, לבין כמה שהוועדה הקצתה לנושא הזה.

גדעון סער: יש לנו בעיה מסוימת בנקודה הזאת.

גדעון סער: הדיון הקודם דיבר על דברים דיפרנציאליים ועל עזרה דיפרנציאלית.

גדעון סער: אם רוצים לעזור באופן דיפרנציאלי, אז זה מהלך מאוד מאוד חשוב.

גדעון סער: יש פה כמובן המלצות מאוד חשובות גם בנושאים אחרים, אם זה נושא של תנועות נוער ובעיקר פעילות בפריפריה.

אלכס מילר: רק חלק קטן מהיושבים פה השתתפו בדיון שעשינו לפני שבועיים בנושא של תנועות הנוער.

אלכס מילר: בעצם היתה הצהרה שמשרד החינוך בוחן את האפשרות לפיקוח על המחירים שגובים מהילדים, שזה גם דבר שיוזיל את השוטף של ההורים שמשתתפים בחינוך בלתי פורמאלי של ילדים.

אלכס מילר: כמובן, כל הנושא של פיקוח על שכר הבכירים בתנועות הנוער כי ראינו משכורות שמגיעות לפי שניים מראש ממשלה.

אלכס מילר: גם לזה היתה התייחסות בדיון.

גדעון סער: הטיעון שראיתי בעיתון התייחס למידת האחריות.

גדעון סער: זה רעיון מעניין ליצור זיקה בין מידת האחריות למשכורת.

גדעון סער: על כל פנים, כבר בקדנציה הזאת הכנסנו מודל של תקצוב שונה לפתיחת תנועות נוער בפריפריה.

גדעון סער: בשנתיים האחרונות נפתחו יותר סניפים של תנועות נוער בפריפריה מאשר בערים המרכזיות.

גדעון סער: זה דבר מאוד מאוד חשוב.

גדעון סער: אנחנו יודעים מה התרומה של תנועות הנוער לאישיות.

גדעון סער: אנחנו יודעים מבחינה מחקרית מה הקורלציה בין שירות צבאי ביחידות הטובות ביותר, הליכה לקצונה, לבין פעילות בתנועות נוער.

גדעון סער: אי-אפשר לקבל את זה שזה יהיה מוטה מבחינת מי שמשתתף בפעילות הזאת.

גדעון סער: כחברה, אני חושב שאם יהיו לנו תנועות נוער חזקות אז תהיה לנו חברה הרבה פחות אלימה, הרבה יותר ערכית.

גדעון סער: כל תנועות הנוער טובות בעיניי.

גדעון סער: אני בעד לתת דחיפה רצינית לנושא תנועות הנוער והוועדה המליצה על-כך.

גדעון סער: כמובן גם נושא ספרי הלימוד הוא נושא מאוד נרחב ואני לא אכנס לכל המרכיבים שלו.

גדעון סער: הרחבנו מאוד את נושא ההשאלה.

גדעון סער: עשינו שורה של מהלכים מבחינת הפיקוח, שינינו את שיטת התמחור.

גדעון סער: אבל לדעתי הפיתרון הוא בדיגיטציה של ספרי לימוד והמהלכים שמוצעים הם מהלכים טובים.

גדעון סער: אני רוצה לנסח את דבריי בזהירות.

גדעון סער: אני מבקש להזהיר ממסמוס דוח טרכטנברג בסעיפים השונים, אם זה בנושא העברת האחריות לגילאי אפס עד 3 למערכת החינוך, אם זה בנושא מועד הסבסוד שהומלץ, דהיינו, ה-1.1.2012.

גדעון סער: אני רוצה להזהיר מפני ניסיונות, אם יהיו כאלה.

גדעון סער: אני לא מניח שיהיו כאלה, אבל אם יהיו כאלה אני רוצה להזהיר.

נסים זאב: אני בטוח שאף אחד לא יתעסק איתך.

גדעון סער: אני לא יודע, היו פעמים שהיה ניסיון כזה.

יוחנן פלסנר: מי אתה חושב שרוצה למסמס.

גדעון סער: אמרתי שאני מתנסח בזהירות.

גדעון סער: כשאני מתנסח בזהירות אני אומר פחות ממה שאני יודע או רוצה להגיד אם הייתי תחת חירות גמורה.

גדעון סער: לכן אני נותן כמה דוגמאות תיאורטיות: אחת, מסמוס ההמלצה לגבי 0 עד 3.

גדעון סער: שתיים, מסמוס התאריך לסבסוד גני ילדים בגילאי 3-4, זאת ההמלצה העיקרית של הדוח שצריכה להתבצע החל מעוד חודשיים פחות 7 ימים.

גדעון סער: שלוש, יצירת מצב או תנאים שמכבידים על ביצוע הנושאים שקשורים להארכת יום חינוך ארוך.

גדעון סער: כל מהלך פה הוא מהלך מורכב, הוא דורש שינויים בתקינה.

גדעון סער: אפשר למסמס אותו באלף ואחת דרכים.

גדעון סער: אני מניח שוועדת החינוך בראשותך לא תאפשר את זה ויכול להיות שיש עוד כמה אנשים שלא יאפשרו את זה ואני משוכנע שאף אחד לא חושב לעשות את זה.

גדעון סער: לכן אני מברך, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון.

אלכס מילר: השאלה היא למשרד האוצר.

אלכס מילר: התייחסו כאן לסוגיות שונות שאמורות להיות מתוקצבות.

אלכס מילר: הבנתי מהשר שהוא ממש לא מתכוון ליישם את הדוח הזה מהתקציב השוטף של משרד החינוך.

גדעון סער: זאת גם לא המלצת הדוח.

גדעון סער: הדוח מדבר על כסף תוספתי.

אלכס מילר: בעצם כל שקל שכתוב בהמלצות צריך להגיע מבחוץ.

אלכס מילר: אני מאמין שב-20.11 סוגיות שונות מהדוח יעלו לממשלה.

אלכס מילר: אנחנו שבוע וחצי לפני הדיון בממשלה.

אלכס מילר: מה כבר היום אנחנו יודעים שאתם לתקצב מבחינת יישום הדוח ומה עולה ב-20 בנובמבר?

אלכס מילר: אבקש לענות בקצרה בלי להיכנס לדברים שהם נגזרות מחוק כזה או אחר אלא להגיד לנו בוודאות מה לצפות מבחינת היישום של הדוח ואיפה עומד האוצר בכל העניין הזה?

חגי עידו: אני רכז חינוך באגף תקציבים.

חגי עידו: התקציבים שמצוינים בפרק החינוך שציינה קרנית הם תקציבים תוספתיים.

חגי עידו: יחד עם זאת, כמו שיודעים, כל פרק להוציא פרק המיסים צריך להידון עדיין בממשלה.

חגי עידו: יש פה חבילה שלמה שיש מקורות מול שימושים.

חגי עידו: נפלה בחלקנו הזכות לדבר רק על השימושים וכל התוספות האלה לחינוך, במסגרת החלטה כזאת ככל שתתקבל, ואני מקווה שתתקבל כזאת, מדובר על תקציבים תוספתיים שעומדים לטובת המטרות - - -

אלכס מילר: מבחינת

אלכס מילר: כם ב-20 לנובמבר כל פרק החינוך עולה לממשלה.

חגי עידו: כן.

חגי עידו: כל פרק החינוך יחד עם כל שאר המלצות העבודה.

משה גפני: השאלה האם משרד האוצר מתקצב את זה?

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, הויכוח הוא מאיפה לוקחים את זה.

אלכס מילר: כשזה יגיע אליך ואתה תראה שעושים מהלך להביא את המקור התקציבי לדבר הזה, אנחנו נדון עד כמה הקיצוץ במקום אל"ף עבור מקום בי"ת הוא רציונאלי או לא.

אלכס מילר: כרגע יש לנו את עמדת האוצר שמבחינתם כל פרק החינוך עולה ב-20.11.

אלכס מילר: ברגע שיאשרו אותו שם, אנחנו צריכים להיות אם זה יהיה בחקיקה ממשלתית או על-ידי הוצאת סעיף מסוים מחוק ההסדרים שמונע פריסה לגילאים 3-4 וכדומה.

אלכס מילר: את כל הדברים האלה נצטרך לראות אחרי ה-20.11.

אלכס מילר: הבשורה הטובה היא שזה עולה.

אלכס מילר: גם לי וגם לשר החינוך היו חששות שינסו לעשות פה איזה תרגיל ולמסמס את כל העניין הזה.

אלכס מילר: זה נכון לעכשיו.

אלכס מילר: מה יקרה עוד שבועיים אין לדעת.

משה גפני: ועדת החינוך היא ועדה מאוד חשובה.

משה גפני: כדי שלא יגידו שהתקיים פה דיון ולא העלינו את הדברים, אני רק רוצה שנדע את המציאות כמו שהיא.

משה גפני: משרד האוצר יביא את הפרק הזה לממשלה והממשלה תאשר.

משה גפני: מדובר על משהו בסביבות 2.5 מיליארד שקל בערך.

משה גפני: הוועדה הזאת קבעה שאי-אפשר לפרוץ את מסגרת התקציב.

משה גפני: זאת אומרת, צריך להגיע למי שיממן את זה באחד הסעיפים.

משה גפני: הוועדה המליצה שתקציב הביטחון יממן את זה.

משה גפני: שר הביטחון היה בוועדת הכספים בשבוע שעבר והוא לא מתכוון לממן את זה מתקציב הביטחון.

משה גפני: יבואו לשר החינוך ויגידו לו: תשמע, אתה באמת צריך לבצע את זה, זאת החלטת ממשלה.

משה גפני: מכיוון שאין תקציב - - -

גדעון סער: זה לא יהיה לשר החינוך הנוכחי.

גדעון סער: לא תהיה פנייה כזאת לשר החינוך הנוכחי.

משה גפני: הבנת מה שאני רציתי להגיד?

גדעון סער: לגמרי.

גדעון סער: אני רוצה לחדש חידוש קונסטיטוציוני: אפילו שר הביטחון כפוף להחלטות ממשלה.

גדעון סער: ממילא תקציב הביטחון הוא תקציב יחיד שאין קשר בין התקציב שמאשרת הכנסת לבין מה שמערכת הביטחון מוציאה.

זבולון אורלב: שר הביטחון יודע את זה?

גדעון סער: אני מניח שכן.

גדעון סער: יש לו ותק רב בנושא.

משה גפני: אדוני שר החינוך, אמרתי את זה רק כדי שאם בעוד חודש או חודשיים איזה עיתונאי יכתוב ש"עבדו" על ועדת החינוך, שיהיה רשום שאמרתי את זה.

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, אני לא רואה שום שר שהוא שפוי בממשלה הזאת או בכל ממשלה שיוכל לקבל על עצמו בקשה לבצע את מה שכתוב בדוח בתקציב השוטף.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אני רק רוצה שתדע - - -

אלכס מילר: אם הייתי שר והייתי מקבל דרישה כזאת, הייתי שם את המפתחות ויוצא מהמשרד, הרי אין שום סיכוי.

משה גפני: אני אומר לך מהניסיון שלי – כשאנשי האוצר מחייכים, הם לא מתכוונים להביא את הכסף.

גדעון סער: אגב, אני רוצה לומר שבהחלטה קודמת שלה מחודש אוקטובר הממשלה קיבלה את עקרונות הדוח וקשה מאוד לפרש את עקרונות הדוח בלי לבצע את גילאי 3-4 או בלי לבצע את אותו מקור תקציבי שמתייחס אל מערכת הביטחון.

אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר ואחריו חבר הכנסת אורלב.

יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב ראש, אדוני השר.

יוחנן פלסנר: אני מברך על כך שתמכת באימוץ של הדוח הזה בהחלטת הממשלה והיום זה כבר לא דוח שמהווה המלצה של דרג מקצועי כזה או אחר.

יוחנן פלסנר: מדובר בדוח שאומץ על-ידי הממשלה.

יוחנן פלסנר: זאת החלטה עקרונית של הממשלה שעכשיו צריך להפוך אותה להחלטות קונקרטיות לביצוע וזה מאוד חשוב.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, יש כאן בעצם 3 נקודות עיקריות שהדוח נוגע בעניין של החינוך.

יוחנן פלסנר: אני מסכים עם הגישה שלך שאומרת: מה עם יום לימודים ארוך?

יוחנן פלסנר: מה קורה עם ההשכלה הגבוהה?

יוחנן פלסנר: אבל בואו נראה בדוח טרכטנברג צעד ראשון בדרך, צעד ראשון לשיפור.

אלכס מילר: יום לימודים ארוך מופיע, דיברתי לגבי הצפיפות.

אלכס מילר: יום לימודים ארוך זה עד גיל 9.

יוחנן פלסנר: יש כאן עדיין אלמנטים שחסרים אבל בוא נתייחס לדוח טרכטנברג לא כמענה לכל המצוקות אלא גם אם מיישמים את הדבר הזה, התקדמנו צעד אחד בכיוון הנכון.

יוחנן פלסנר: ברוח הזאת אני מעוניין להעיר כמה הערות.

יוחנן פלסנר: לגבי הסוגיה של מעונות היום.

יוחנן פלסנר: גם ביישום מלא של מסקנות הדוח, וכאן ראינו את כל הסייגים התקציביים כי באמת מדובר בתקציבים גדולים.

יוחנן פלסנר: אם מתוך 470,000 יש לנו 100,000 במסגרות ציבוריות, אם אנחנו מסתכלים 5 שנים קדימה.

יוחנן פלסנר: נניח שנהיה סביב סדר גודל של חצי מיליון סביב אותה קבוצת גיל כי הדמוגרפיה מצביעה על גידול בשיעור האוכלוסייה, אז אנחנו נהיה במשהו כמו 160,000 מתוך 500,000 ילדים.

יוחנן פלסנר: זאת אומרת, גם ביישום מלא של דוח טרכטנברג, עדיין 340,00 מתוך 500,000 ילדי ישראל בכלל לא כלולים בדוח ולא מתייחסים אליהם.

יוחנן פלסנר: כל זה בהנחה שיושב ראש ועדת הכספים גפני טועה ויימצאו המקורות התקציביים.

משה גפני: לא אמרתי כלום, אמרתי שיימצאו.

יוחנן פלסנר: הסקפטיות שלך היא במקומה.

יוחנן פלסנר: אני מדבר על גיל אפס עד 3.

יוחנן פלסנר: באפס עד 3 הדוח נותן מענה ביישום מלא ומוחלט ל-160,000 מתוך 500,000, שמתוכם זה רק עוד 30,000 תוספתי.

יוחנן פלסנר: זאת אומרת, בונים עוד 30,000 - - -

אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר אני מציע שלפני שאנחנו זורקים מספרים - - -

יוחנן פלסנר: אני לוקח את הדברים מתוך הדוח.

משה גפני: שלא יובן לא נכון, אני תומך בזה לחלוטין.

יוחנן פלסנר: מדובר כאן על עלות יישום של 1.7 מיליארד שקל על-פני 5 שנים וחבר הכנסת גפני העריך סכום אפילו יותר משמעותי.

יוחנן פלסנר: מי הם אותם 160,000 אותם זכאים וברי מזל שבאמת ייכללו בזה?

יוחנן פלסנר: אני לא מצאתי בדוח התייחסות לקריטריונים, אדוני השר.

יוחנן פלסנר: מי בכלל יכול היום להיכנס?

יוחנן פלסנר: יש זעקה מקרב השכבות החלשות ויש גם זעקה מקרב מעמד הביניים, שני בני הזוג עובדים ואומרים שהם לא עומדים בעלויות.

יוחנן פלסנר: אני יכול להעיד כמי ששילם על שני גנים פרטיים ועכשיו גם משלם משכנתא, שהסכומים האלה לא הגיוניים ולא מחוברים.

יוחנן פלסנר: ההכנסה שלי ידועה, היא הכנסה שהיא מעל ההכנסה הממוצעת במשק.

יוחנן פלסנר: האם כל אותם הזוגות ששניהם עובדים יכולים ליהנות מזה, בהינתן הקריטריונים הקיימים, אדוני השר?

יוחנן פלסנר: התשובה היא לא כמעט בוודאות.

יוחנן פלסנר: הרי 300,000 מתוך 500,000 לא יהיו זכאים.

יוחנן פלסנר: אם אני מסתכל על הקריטריונים, אני לא יודע אם הם עדיין בתוקף.

יוחנן פלסנר: אני רוצה לשמוע ממך, אדוני השר, האם אתה הולך לפעול לשינוי הקריטריונים?

גדעון סער: אתה מודע לכך שזה עדיין במשרד התמ"ת, אז איך אני אמור לפעול?

יוחנן פלסנר: אבל יש ועדת יישום וזה אמור לעבור אליך בקרוב.

יוחנן פלסנר: אנחנו מדברים על יישום דוח טרכטנברג.

אלכס מילר: מנסים להעביר את זה כבר שנתיים שלוש.

משה גפני: אני מאוד מעריך את חוש ההומור שלך.

גדעון סער: אני רוצה להעמיד את חבר הכנסת פלסנר על מצב הדברים במציאות.

גדעון סער: על-פי המלצת ועדת טרכטנברג, שאני מקווה שהיא תיושם, האחריות תועבר בספטמבר 2012, דהיינו עוד קצת פחות משנה.

יוחנן פלסנר: עד אז תיעשה עבודת מטה.

גדעון סער: אכן.

גדעון סער: לזה עדיין נדרש אישור הממשלה באותו דיון שהתקיים ב-20.1.

גדעון סער: אמרתי שהערכתי, על יסוד חילופי דעות שלי עם שר התמ"ת, שיהיה ויכוח בממשלה בסוגיה הזאת.

גדעון סער: מייד כשהוגש הדוח, אפילו עוד לפני הדיון בממשלה, הקמתי ועדת יישום במשרד בראשות המנכ"לית דלית שטאובר שנמצאת כאן, שאז היתה רק מנכ"לית מיועדת.

גדעון סער: היא עוסקת בפעולה ליישום מכלול הנושאים.

גדעון סער: בימים אלה היא עובדת מול משרד האוצר שהוא מכין את נושאי המחליטים לישיבת הממשלה.

גדעון סער: על כל פנים, באותם היבטים הנוגעים לקבלת האחריות על מסגרות התמ"ת, אנחנו נוכל לעסוק אחרי שהממשלה תקבל החלטה בעניין.

יוחנן פלסנר: אין לי שום ספק שראש הממשלה שהוביל את האימוץ של דוח טרכטנברג, גם יוביל ליישום שלו.

יוחנן פלסנר: שהאימוץ לא היה איזה מהלך מן הפה לחוץ, מהלך יחצ"ני, אלא שהוא קרא את הדוח, הבין, אימץ והולך לפעול.

יוחנן פלסנר: אני טוען לגבי אותן מסגרות שזה נותן פיתרון מאוד חלקי.

יוחנן פלסנר: אם אני מסתכל מפרספקטיבה של משפחות של מעמד ביניים עם זוג הורים עובדים – יש קריטריון של מיצוי כושר השתכרות.

יוחנן פלסנר: אם אחד ההורים סטודנט הם כבר לא זכאים.

יוחנן פלסנר: אם אחד לומד בישיבה, הם כן זכאים.

יוחנן פלסנר: האם אתה תפעל ליצור שוויון בסוגיה הזאת?

משה גפני: אני החלטתי שלא להתייחס כאשר הוא מדבר על תלמידי ישיבות או על חרדים.

משה גפני: שזה לא ייקרא שתיקה כהודאה.

אלכס מילר: זה שאתה שותק, זה לא אומר שאתה מסכים.

משה גפני: נכון.

משה גפני: זה רשום בפרוטוקול ועכשיו פלסנר יכול לדבר מה שהוא רוצה.

יוחנן פלסנר: לגבי היישום של חוק חינוך חובה.

יוחנן פלסנר: הקריטריונים כפי שהצגת אותם היום, בעצם לא חלים כלל על אותו מעמד ביניים עובד.

יוחנן פלסנר: זה בסדר גמור שזה מטפל בבעיה של שכבות חלשות אבל אנחנו צריכים לראות איך זה מגיע גם ומחלחל למקומות אחרים.

יוחנן פלסנר: בינתיים, במובן הזה, צריכה להיות פה בשורה.

יוחנן פלסנר: לנקודה אחרונה, אדוני היושב ראש.

יוחנן פלסנר: הייתי אומר שזאת נקודה חשובה כי אני מאוד התרשמתי מהנחישות של שר החינוך ליישם את המסקנות של הדוח ולא להביא למסמוס שלהם.

יוחנן פלסנר: לצד הנחישות של שר החינוך יש פרק מאוד מרכזי שקשור לעולם החינוך שלא שמענו אפילו מילה אחת ממך, אדוני השר.

יוחנן פלסנר: אין לי ספק שיש כאן רק עניין של טעות לשונית או שכחה רגעית.

יוחנן פלסנר: הדוח קובע שורה של עקרונות שהם כולם בתחום סמכותך ולדעתי הם אינם דורשים חקיקה ואפילו לא תקנות אבל הם כולם בתחום הסמכות שלך.

יוחנן פלסנר: המשמעות שלהם היא בעצם לפעול לכך שהמערכות החינוך במגזר החרדי יאפשרו ויכינו לקראת השתלבות בשוק העבודה המודרני.

משה גפני: מה היית עושה בלעדנו?

יוחנן פלסנר: אדוני השר, יש כאן כמה המלצות מאוד קונקרטיות.

יוחנן פלסנר: אני מצטט מדוח הוועדה בעמוד 132: "חיוב כל התלמידים בביצוע מבחני מיצ"ב בגיל היסודי בכיתות ב', ה' ו-ח'".

יוחנן פלסנר: זה דבר שאתה יכול לעשות מחר בבוקר.

יוחנן פלסנר: הצבעת בעד אימוץ המלצות טרכטנברג, עכשיו זאת כבר אחריות שלך ללוח הזמנים לביצוע.

יוחנן פלסנר: דבר שני, שיפור מערך הפיקוח במוסדות החרדיים תוך הרחבת הפיקוח הקיים.

יוחנן פלסנר: עכשיו אנחנו כבר יודעים שבשנה שעברה הרחבת קצת את המערך - - -

גדעון סער: למה קצת עם זה פי 2?

יוחנן פלסנר: ל-15 מפקחים חדשים.

גדעון סער: אתה יודע שגם בנושא המיצ"ב וגם בנושא הפיקוח תיקנתי את הריסות הממשלה שלכם, שבתקופת הממשלה הקודמת פרשו כל החרדים מבחינות המיצ"ב.

יוחנן פלסנר: אדוני השר, קראתי בהרבה מקומות בתקשורת שאתה מעסיק אנשים חדשים.

יוחנן פלסנר: לא ראיתי שום דבר על תוצרי הפיקוח האלה.

יוחנן פלסנר: מה התוצר?

יוחנן פלסנר: האם חוץ מהעובדה - - -

גדעון סער: לא התעניינת, אתה רק קורא בתקשורת ומגיב בתקשורת.

ישראל אייכלר: כמה חרדים הצלחת להרוג, אדוני?

ישראל אייכלר: זה מה שפלסנר רוצה לדעת.

ישראל אייכלר: כל זמן שלא תהרוג חרדים הוא לא יירגע.

יוחנן פלסנר: סליחה חברים.

יוחנן פלסנר: הממשלה שאתם תומכים בה אימצה את הדוח הזה בכללותו ובשלמותו.

יוחנן פלסנר: הוא אומר שאין ניגוד בין הדוח הזה לבין עולם ההלכה.

יוחנן פלסנר: הדוח הזה שבעצם רוצה להרחיב מיומנויות והקניית מיומנויות, זה באחריות השר שגם תמך.

יוחנן פלסנר: זאת אחריות שלכם.

אלכס מילר: הבנו, הבנו.

יוחנן פלסנר: סליחה, יש לי עוד שאלה קונקרטית.

יוחנן פלסנר: כמובן, כל הנושא של שילוב לימודי ליבה, שגם מופיע בדוח וזה גם משהו שאתה, בהצביעך בעד הדוח, לקחת על עצמך.

יוחנן פלסנר: מהו לוח הזמנים לביצוע האלמנטים הללו מהדוח?

יוחנן פלסנר: האם אתה חושב שהם חשובים והאם אתה חושב שהם ימוסמסו כמו יתר החלקים?

אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: הוא אמר את זה, אדוני אשר, רק להקניט אותך, הוא לא התכוון לזה.

משה גפני: בלאו הכי זה לא יעזור למעמד הביניים שהוא דואג לו ולשכבות החלשות ולחינוך מאפס עד 3 ומ-3 עד 4.

משה גפני: אבל הוא רוצה להקניט אותך.

משה גפני: לי יש סיכום עם ממשלת קדימה, שפלסנר הוא חבר בה, שלא יהיו בחינות מיצ"ב וזה יהיה במתכונת אחרת.

משה גפני: בוא לא נוציא את זה כי אז יהיה מאוד מעניין.

משה גפני: בא נניח לעניין.

גדעון סער: אני אבקש דווקא בעניין הזה - - -

משה גפני: אני לא הולך לדבר על זה.

משה גפני: אותי מעניין מעמד הביניים והשכבות החלשות.

משה גפני: אלה שיש להם ניסיון בכנסת מוסיפים דעת בעניין הזה של כל מה שנלווה לנושא.

משה גפני: לא סתם הערתי את ההערה: מה הוועדה חידשה.

משה גפני: לגבי הנושא של גיל 3-4.

משה גפני: תיראו איך היה הדיון כאן.

משה גפני: לאחר מכן דיבר שר החינוך.

משה גפני: שר החינוך אמר: עשיתי אלף, בית, גימל והתקדמתי לפני ועדת טרכטנברג.

משה גפני: כבר התחלת ביישום.

משה גפני: גם הנושא הזה של פיקוח .

משה גפני: אני הייתי בוועדה לזכויות הילד כאשר העניין הזה.

משה גפני: אין ויכוח לגבי העניין הזה.

משה גפני: אדוני היושב ראש.

משה גפני: קודם כל אני רוצה לברך את המנכ"לית החדשה, הגב' דלית שטאובר.

משה גפני: זה מאוד מעניין לעבוד עם גדעון סער כשר.

גדעון סער: גם כח"כ.

משה גפני: כן.

משה גפני: אני מברך אותך.

משה גפני: המשרד מאוד חשוב, עם המון בעיות, עם המון רגישויות.

משה גפני: צריך לנהוג בחכמה ושהקדוש ברוך הוא ינחה אותך בדרך נכונה כי את צריכה הרבה סיעתא דשמיא.

משה גפני: עכשיו אני רוצה לומר לגופו של עניין.

משה גפני: אני רוצה שלא תהיה אי-הבנה, פרופסור קליין שהיא כלת פרס ישראל לחינוך וד"ר קרנית פלוג שבאמת עשו עבודה מצוינת יחד עם הצוות שלהן.

משה גפני: אני מבקש לומר ואני מבקש שזה יהיה כתוב בפרוטוקול כי אלה פחות או יותר הדברים.

משה גפני: שלמה המוליך אמר: "מוסיף דעת מוסיף מכאוב".

משה גפני: אלה שיש להם ניסיון בכנסת הם מוסיפים דעת בעניין הזה של כל מה שנלווה לנושא ולא סתם הערתי ושאלתי: מה חידשה הוועדה?

משה גפני: לגבי הנושא של גיל 3-4 הכנסת קיבלה החלטה והעבירה אותה בהחלטה.

משה גפני: תיראו איך היה הדיון כאן.

משה גפני: הדיון היה שפרופסור קליין הציגה את הדברים מאוד יפה.

משה גפני: ד"ר קרנית פלוג הציגה גם מאוד יפה ולאחר מכן דיבר שר החינוך.

משה גפני: שר החינוך אמר: עשיתי א', ב' ו-ג'.

משה גפני: זה נכון, אני מעיד על-כך.

משה גפני: בנושא השני גם עשיתי א', ב', ג'.

משה גפני: עוד לפני ועדת טרכטנברג כבר התחלת ביישום הנושאים הללו בכיוון שבעיקרן הבעיות הן תקציביות.

משה גפני: גם הנושא של פיקוח על מעונות היום – כולנו רוצים פיקוח על מעונות היום, על-כך אין ויכוח.

משה גפני: הייתי בוועדה לזכויות הילד, כאשר הנושא הזה נדון גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הנוכחית.

משה גפני: אין ויכוח לגבי העניין הזה.

משה גפני: אני למדתי בחינוך העצמאי וכשלמדו מתמטיקה הלכתי לים אבל בכל-זאת ידעתי את החשבון.

משה גפני: עשיתי את החשבון שאחד ועוד אחד זה שניים ואנחנו צריכים להתכנס לאיזו מסגרת.

משה גפני: אם עושים פיקוח על המעונות, המשמעות של העניין היא או שהמדינה מסבסדת את זה בגלל שזה עולה כסף והרבה או שההורים מסבסדים או שסוגרים את המעונות.

משה גפני: אין דרך נוספת.

משה גפני: אז אם המדינה אומרת:

משה גפני: אנחנו רוצים את החוק של הפיקוח על המעונות ואנחנו מסבסדים את הפיקוח הזה מכיוון שצריך לעשות לצורך העניין, אז זה בסדר.

משה גפני: אם המדינה לא עושה את זה, מי שישלם את הכסף יהיו ההורים.

משה גפני: אם ההורים לא משלמים את זה, המעונות פשוט ייסגרו.

משה גפני: אז בואו ניקח את זה בחשבון כשמדברים על עידוד של יציאת נשים לעבודה שזה דבר שהוא חיוני ממדרגה ראשונה.

משה גפני: לגבי היישום.

משה גפני: החיים הוכיחו דברים אחרים.

משה גפני: אני באמת תומך בעניין הזה.

משה גפני: אני לא רוצה להתייחס לעניין של החרדים.

משה גפני: הוא לא רלוונטי בכלל בגלל שהוא לא יועיל לאף אחד מבחינת 0 עד 3 ו-3 – 4 ומעונות היום.

משה גפני: אין לו רלוונטיות לצורך העניין.

משה גפני: יש לו רלוונטיות כדי להגיד דברים אידיאולוגיים.

יוחנן פלסנר: אני אמסמס את הביצוע של החלק הזה?

יוחנן פלסנר: הוא בוועדת הכספים של הקואליציה והוא אומר כאן אמירה מאוד משמעותית לגבי מסמך המדיניות.

אלכס מילר: דיברת?

אלכס מילר: העלית את הסוגיה שלך?

אלכס מילר: תן לחבר הכנסת גפני להעלות את הסוגיה שלו.

אלכס מילר: הוא לא מעלה את זה מולך אלא מול שאר הוועדה.

משה גפני: אתה מגרה אותי אז אני אומר משפט לגבי החרדים אבל בסוף.

משה גפני: זה יהיה בחלק האמנותי.

משה גפני: הוא יהיה בחלק האמנותי כי אתה גם מנצל את זה לצורך ניגוח.

משה גפני: נעשה את זה הדדי.

משה גפני: אני חושב שבניגוח הכישורים שלי טובים לא פחות משלך.

משה גפני: בוא נדבר על הנושא המקצועי עצמו.

משה גפני: בנושא המקצועי יש לנו בעיה.

משה גפני: בנושא המקצועי עצמו יש לנו בעיה ואי-אפשר לברוח מהבעיה הזאת.

משה גפני: הנושא הזה של גיל 3 עד 4 ו-אפס עד 3 עולה כסף.

משה גפני: הויכוח האם זה יהיה במשרד התמ"ת או במשרד החינוך עלה כבר כמה פעמים.

משה גפני: זה אמת לא נושא תקציבי אבל זה ויכוח בין השרים.

משה גפני: אני חושב שהוא צריך להיות במשרד החינוך.

משה גפני: אני לא מדבר על העניין הזה.

משה גפני: זה ויכוח בין השרים, אני בידידות עם שני השרים ואני מקווה שתתקבל החלטה מוסכמת.

גדעון סער: ממתי אתה לא נוקט עמדה?

גדעון סער: אין לך עמדה בסוגיה הזאת?

משה גפני: יש לי עמדה אבל לא כל דבר אני אומר.

גדעון סער: בסדר, זה לגיטימי.

משה גפני: אני חושב שבלי כוונה אמרתי אותה.

משה גפני: אני אומר לכם: אל תזלזלו בעניין של המקורות התקציביים.

משה גפני: אני פשוט מקיים עכשיו דיונים אינטנסיביים בנושא של הרפורמה במס.

משה גפני: אני יודעת שוועדת הכספים דנה בעניין הזה יושבים עם אנשי משרד האוצר.

משה גפני: הם לא מוותרים על שקל, לא בנושא של הדיור, לא בנושא של מים, לא בנושא של החשמל ולא בנושא של הרפורמה במס.

משה גפני: אני אומר שצריך לדאוג למעמד הביניים ולהפחית שם את אחוזי המס אבל הם לא מוותרים על שקל.

משה גפני: כשיבוא שר הביטחון לממשלה, עם כל הכבוד שהוא צריך לקבל החלטות ממשלה, כשהוא יציג בעיות ביטחוניות מאוד קשות, לממשלה לא יהיה פשוט.

משה גפני: אז עלולים לבוא אליך, ואתה כמובן תדחה את זה בצדק.

משה גפני: יגידו: מהתקציב שלך תתחיל לעשות שינויים.

משה גפני: אין מציאות כזאת, מדובר על כסף גדול.

משה גפני: לכן, אני סקפטי לגבי העניין הזה.

משה גפני: אני מאוד רוצה את היישום שלו.

משה גפני: אני רוצה את החינוך מפני שאנחנו רצינו את זה כבר לפני שנים רבות.

משה גפני: אנחנו רצינו את זה גם בחקיקות שעשינו.

משה גפני: שר החינוך, כשהיה חבר כנסת, היה שותף או שהיה יוזם של חקיקות רבות בעניין הזה.

משה גפני: גם אני תרמתי את חלקי הצנוע.

משה גפני: אני אומר לכם, הסיפור הוא לא פשוט.

משה גפני: הממשלה היתה יכולה לעשות את כל הדברים הללו ללא ועדה ציבורית.

משה גפני: כל הדברים האלה נדונו בכנסת, כל הדברים האלה היו בחקיקה, כל הדברים הללו היו בהחלטות.

משה גפני: אני משבח את האנשים, הם עשו עבודה.

משה גפני: באמת אנשים מצוינים והם עשו עבודה מצוינת.

משה גפני: בעבודה הזאת הממשלה היתה שיהיה לה אומץ, לבוא ולהגיד שיש חוק שהכנסת קיבלה לפני 27 שנה, בואו ניישם את זה.

משה גפני: אמרתי לראש הממשלה פעמים רבות: תדע לך שתהיה מחאה חברתית מכיוון שהמשק הישראלי במצב מצוין, בעיקר יחסית למה שקורה בעולם.

משה גפני: אנחנו במצב יוצא מן הכלל.

משה גפני: הציבור, בניגוד לעבר, יודע בדיוק מה שקורה בכל מקום והוא רואה שהמחירים עולים באופן אסטרונומי יותר מאשר בכל העולם המערבי.

משה גפני: המחאה תבוא.

משה גפני: לא ידעתי שזה יהיה עם אוהלים בשדרות רוטשילד, אבל ידעתי שתהיה מחאה והציבור לא ישתוק על זה.

משה גפני: אבל, זה קרה ועל הממשלה היה לקבל שורה של החלטות.

משה גפני: היא היתה צריכה לקבל את ההחלטה לגבי אפס עד 3, היא היתה צריכה לקבל את ההחלטה לגבי גילאי 3 עד 4, היא היתה צריכה לקבל את ההחלטה לגבי המקום שבו צריכים להיות מעונות היום, היא היתה צריכה לקבל את ההחלטה לגבי הצהרונים.

משה גפני: יפה שהוועדה עשתה את זה אבל לממשלה לא היתה כל סיבה לא לעשות את זה בלי ועדה ציבורית.

משה גפני: אלא מה? – לא משנה.

משה גפני: היות ואני לא אופוזיציה, אני לא רוצה להגיד מה שאני חושב.

משה גפני: אם הייתי אופוזיציה, חבל על הזמן מה שהייתי אומר עכשיו.

יוחנן פלסנר: בעיית מנהיגות?

משה גפני: לא, אני לא אומר.

משה גפני: תאמינו לי, חבל שאני לא אופוזיציה.

משה גפני: הייתי אומר בדיוק מה קרה עם העניין הזה.

משה גפני: הכול היה על השולחן, הכנסת דנה ברפורמה במס, בחינוך, בכל וגם בנושא של החרדים וכאן אני מסיים.

משה גפני: הנושא של החרדים נדון ברוח טובה עם שר החינוך ועם המנכ"ל הקודם ואני מקווה שגם עם המנכ"לית הנוכחית, גם סגן שר החינוך ועם הפקידות הבכירה.

משה גפני: אי-אפשר לקבל החלטות בנושא כזה בבחינת "ייקוב הדין את ההר".

משה גפני: יש הידברות, מדברים על העניין הזה.

משה גפני: אני מציע לחברי הטוב, חבר הכנסת פלסנר, לא להעלות את נושא החרדים.

יוחנן פלסנר: מדובר על יישום ההמלצות.

משה גפני: אני מציע לא להעלות את העניין הזה מכיוון שאז אני אוציא את כל הקלסר.

משה גפני: אני לא אגיד שמות אבל ישבתי עם אנשים.

משה גפני: אני אעלה את הכול ושם זה כתוב.

משה גפני: בניגוד לממשלה הנוכחית, שם קדימה העבירה את חוק הישיבות הקטנות שלא צריך ללמוד לימודי חול.

משה גפני: אני אעלה את הכול.

משה גפני: אני אומר לכם, בעניין הזה ממשלת קדימה היתה פי אלף מממשלת הליכוד.

אלכס מילר: האם הפרק עליו דיבר חבר הכנסת פלסנר עולה גם הוא לממשלה?

גדעון סער: כל ההמלצות.

אלכס מילר: אז פלסנר קיבל תשובה שזה לא הולך להתמסמס.

אלכס מילר: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אני פונה לכבוד השר.

נסים זאב: אני רוצה לומר לך שעקב העלאת השינויים מהתמ"ת לחינוך, כבר היום אותם מעונות יום שיש להם רישיון במשך שנים רבות, דורשים מהם לסגור לקראת ה-1 בספטמבר.

נסים זאב: אני אומר לך את זה מתוך ידיעה.

נסים זאב: לכן, גם אם רוצים לעשות שינויים, השינויים לא יכולים להיות בצורה כל-כך קיצונית.

נסים זאב: במשך שנים היו קריטריונים מקובלים מבחינת הבטיחות, מבחינת המבנה והמקום.

נסים זאב: אנחנו לא יכולים לתת מענה מהיום מאוחר.

נסים זאב: לכן, זה מבורך שזה יעבור למשרד החינוך.

נסים זאב: אני מקווה שנראה את התקציב.

נסים זאב: כרגע אני רואה בזה רק הצהרת כוונות.

נסים זאב: באמת יש רצון טוב לממשלה לעשות הרבה.

נסים זאב: ועדת טרכטנברג רק דחפה את מה שהממשלה רצתה לעשות כל הזמן ולא יכלה לעשות.

נסים זאב: לפעמים הדחף הזה עוזר.

נסים זאב: אני רוצה לדבר שהוא קצת יותר מהותי מבחינת גילאי 3-4.

נסים זאב: אני חושב שצריך להגמיש את הקריטריונים ואת רמת הזכאות בכל רחבי הארץ.

נסים זאב: כולנו יודעים שיש דירוג מ-1 עד 10.

נסים זאב: אז אתה מכניס, ללא יוצא מן הכלל את שכבות הביניים.

נסים זאב: לדוגמה, כאשר אתה מדבר על זכאות 5, שזה בעצם 5-6 ומוריד את זה ל-1 ואתה פוטר אותם מלהשתתף, אתה בעצם משאיר את אלה שנמצאים בעשירון הראשון, השני, השלישי.

נסים זאב: אתה מכניס אותם לתשלום ואת אלה שנמצאים ששכבות הביניים ובשכבות הנמוכות אתה באמת פוטר אותם.

נסים זאב: אז אתה באמת עושה צדק חברתי.

אלכס מילר: חבר הכנסת ניסים זאב, את כל החינוך בארץ אפשר לעשות דיפרנציאלי.

אלכס מילר: מה הבדל בין 3-4 לבין 7?

נסים זאב: תשלומי ההורים שמתבקשים בגילאי 3-4 כאשר הזכאות שלך היא בין 4 עד 6, אתה משלם מאות שקלים.

נסים זאב: אם אנחנו רוצים להביא למצב שגם שכבות הביניים יוכלו לנשום לרווחה ויוכלו לשלוח את ילדיהם, זה בדיוק העניין.

נסים זאב: אני אומר שזה לא משנה אם זאת עיירה כזאת או עיר כזאת, אם שאתה מתייחס בחתך לאותן שכבות והן נמצאות בכל עיר ובכל מקום.

נסים זאב: זה יכול לעזור ולעשות את הצדק החברתי שכולנו מייחלים לו.

אלכס מילר: איציק שמולי, בבקשה.

איציק שמולי: צהריים טובים.

איציק שמולי: אמרנו כבר שאנחנו חושבים שדוח טרכטנברג הוא דוח חלקי ולא מספק.

איציק שמולי: אבל, דווקא בתחום החינוך בעיניי זאת אחת מנקודות האור היותר גדולות בחוק שכן יש הרבה המלצות טובות, שפרופסור קליין הדגישה בבהירות.

איציק שמולי: אני חושב שאולי נוכל לתת את התמיכה שלנו והמילה הטובה לתת בכל מה שקשור בגיל הרך, תשלומי ההורים ותנועות הנוער.

איציק שמולי: יש מקומות שבהם אנחנו חושבים שאפשר היה ללכת צעד אחד נוסף קדימה.

איציק שמולי: מדברים בעיקר על החלת חוק חינוך חינם מגיל 3.

איציק שמולי: זאת הצעה שהיתה קיימת ואנחנו חושבים שהיה מקום להרחיבה לגיל נמוך יותר.

איציק שמולי: יחד עם זאת, יש מקומות בדוח שבהם עדיין חסרה לנו בשורה בתחום של החינוך.

איציק שמולי: בראש ובראשונה, העניין של התקצוב הדיפרנציאלי.

איציק שמולי: יש מקומות שבהם הצבעתם על הצורך, וזאת גם המדיניות של המשרד בתחומים מסוימים, לתקצב את האשכולות הנמוכים.

איציק שמולי: אני חושב שצריך להסתכל גם על סל החינוך כמכלול ולתקצב בישראל באופן עקרוני רשויות מקומיות לפי תקצוב דיפרנציאלי.

איציק שמולי: זה משהו שאנחנו מאוד מאוד רוצים לראות, בפרט כשמסתכלים על הפרק הראשון שכתב פרופסור טרכטנברג אודות פערים חברתיים בחינוך.

איציק שמולי: אני חושב שזה משהו שהוא מתבקש.

איציק שמולי: דבר רלוונטי נוסף שחסר לנו והוא רלוונטי לסדר-היום הנוכחי והוא העניין של תנאי העסקה של מורים.

איציק שמולי: יש היום מורים שמועסקים בעבודה קבלנית במערכת החינוך.

איציק שמולי: ישבתי אתמול כל הלילה בבית הדין לעבודה ולא פחות ולא יותר שמעתי את ראש אגף תקציבים מתגאה בזה שיש היום את "קרן קר"ב" שנותנת שירותי חינוך.

איציק שמולי: מה זה שירותי חינוך?

איציק שמולי: ממתי מורה זה לא חלק ממקצוע הליבה של משרד החינוך?

איציק שמולי: זה דבר שהוא בלתי נתפש.

איציק שמולי: אם שמים תכנית לשינוי חברתי-כלכלי, שמדברת על תכנית חומר ולא נוגעים בזה, בעיניי חסרה פה בשורה ענקית.

איציק שמולי: אני אומר לפרופסור קליין וגם לוועדה: אני מדבר גם כמורה לחינוך מיוחד.

איציק שמולי: אני חושב שלמרות הרפורמות המבורכות שמוביל השר, כשאני רואה תופעה כזאת, שהיא עדיין תופעה שהולכת ומתרחבת במערכת החינוך, אז אני שואל את עצמי פעמיים האם להיכנס לתוך המערכת הזאת?

איציק שמולי: יכול להיות שבשנה הראשונה ישפר עלי גורלי ואני אכנס כמורה בהעסקה ישירה ויכול להיות שאחרי כמה שנים אני אדרדר כבר לתהום אחרת.

איציק שמולי: ברשותכם, אני רוצה לומר מילה נוספת על העניין של יום לימודים ארוך כי זה עלה כאן.

איציק שמולי: יו"ר הוועדה דיבר על-כך וגם אנחנו חושבים שבדוח טרכטנברג חסרים דברים לסטודנטים.

איציק שמולי: לפני שבוע היתה כאן ועדה שדנה בפתיחת השנה האקדמית.

איציק שמולי: זה נכון לבוא ולומר שהיתה רפורמה גדולה במערכת ההשכלה הגבוהה אבל זה לא נכון לומר שהיא ענתה על כל הצרכים של כל השחקנים במערכת.

איציק שמולי: אני לא מקבל את ההנחה שאם הסטודנטים בסוף לא הסכימו להעלות את שר החינוך, זה לא נכון לתקצב מלגות ולא נכון לתקצב סגל זוטר וכל הדברים האלו.

איציק שמולי: אלה דברים שהם מספיק חשובים למערכת.

איציק שמולי: רבותיי, היום 75% מהסטודנטים עובדים, 49% מהסטודנטים נתמכים על-ידי ההורים שלהם.

איציק שמולי: זה פער שוועדת טרכטנברג, בעיקר כאשר בראש ועדת טרכטנברג עומד יו"ר הות"ת, אני חושב שהיא היתה צריכה לגלות הרבה יותר רגישות גם במה שקשור ליוקר המחיה, ארנונה, תחבורה, מעונות ולא גילתה מספיק רגישות כלפינו הסטודנטים.

איציק שמולי: אני אגיד גם משהו על הצד של החובות כי אנחנו לא באים רק בדרישות.

איציק שמולי: אחד הדברים שאני וקודמי באמת רוצים להוביל במערכת האקדמית זה מה שנקרא חובת מעורבות חברתית תמורת נקודות זכות.

איציק שמולי: תחשבו על מצב שבו על כל סטודנט לתואר ראשון, מוחלת חובת מעורבות חברתית בתואר.

איציק שמולי: בשנייה אחת משרד החינוך מקבל צבא אזרחי של 160,000 סטודנטים שיכול להיכנס לבתי הספר ולעשות יום לימודים ארוך.

איציק שמולי: תטילו עלינו את המשימות האלה.

איציק שמולי: אנחנו עומדים כאן לרשותכם, תטילו עלינו את המשימות האלה.

אלכס מילר: אני רק אומר לך שזה לא יהיה במקביל להעלאת נקודות זכות לקבלת תואר ראשון.

אלכס מילר: את המשחק הזה אנחנו מכירים וכבר דיברנו על זה בעבר.

אלכס מילר: זאת בעצם היתה הבעיה.

גדעון סער: ואם כן?

אלכס מילר: מה עשינו בזה?

גדעון סער: תרמת לחברה.

איציק שמולי: אדוני היושב ראש, אפשר כמובן לדבר על הפרטים אבל המהות היא נכונה.

איציק שמולי: אצלנו הסטודנטים יש כל-כך הרבה גמישות, העיקר שתטילו עלינו כבר את החובה הזאת.

איציק שמולי: אני חושב שיש יוזמה שתגיע בקרוב לוועדת החינוך, יוזמה של תנועת "הכול חינוך" שמדברת על אחריות המדינה לחינוך הציבורי.

איציק שמולי: זה משהו שאנחנו נתמוך בו ונרצה לקדם אותו.

איציק שמולי: אני חושב שגם פה היה מקום לומר אמירה יותר נוקבת בכל מה שקשור לעיגון בחקיקה של אחריות בלעדית של המדינה על מימוש הזכות לחינוך.

אלכס מילר: ד"ר קדמן, בבקשה.

יצחק קדמן: אני רוצה לומר דבר אחד.

יצחק קדמן: עם כל הביקורת ששמענו פה ואולי עוד נשמה, אני חושב שההמלצות של ועדת טרכטנברג בנושא החינוך הן לא פחות ממהפכה.

יצחק קדמן: למרות שיש חוקים קיימים והממשלה קיבלה החלטות קודמות, פעם ראשונה שהתקבלה החלטה על קביעת סדר עדיפות הפוך למה שהיה עד היום.

יצחק קדמן: להפוך את הפירמידה זה להשקיע בגיל שבו הסיכוי לשנות הוא הכי גבוה.

יצחק קדמן: גם במדינת ישראל וגם במדינות אחרות במשך הרבה מאוד שנים, עשו טעות בכך שהפירמידה התחילה מדגש על ההשכלה הגבוהה, אחר-כך על התיקון, אחר-כך בית הספר היסודי ובשוליים היה הגיל הרך.

יצחק קדמן: הוועדה באה ואומרת שיצריך להפוך את הפירמידה.

יצחק קדמן: אני מאוד מקווה שאתה תצא טועה משאלת היישום.

משה גפני: גם אני מקווה.

יצחק קדמן: אני מאחל לך שתצא טועה.

יצחק קדמן: אני מאוד מקווה שזה לא יישאר על הנייר ושזה ילך ליישום.

יצחק קדמן: אם זה ילך ליישום אנחנו עושים מהפכה.

יצחק קדמן: לא סתם כתוב במקורות שלנו: "מפי עוללים ויונקים יסדת עוז".

יצחק קדמן: הכול מתחיל בגיל הרך.

יצחק קדמן: עד היום ההשקעה הדיפרנציאלית בגיל הרך היתה הכי נמוכה מכל הגילאים האחרים.

יצחק קדמן: אגב, גם בהשוואה ל-OECD, אנחנו במקומות אחרים, למשל בתיכון, במצב לא רע ביחס של השקעה פר תלמיד.

יצחק קדמן: בגיל הרך אנחנו פחות טובים מאחרים.

יצחק קדמן: את זה צריך לתקן.

יצחק קדמן: מי שרוצה להתחיל להקנות לילד אוצר מילים, ידע ללמוד, ידע לתפקד בחברה, צריך להתחיל את זה בגילאים הצעירים.

יצחק קדמן: אני מוותר מלומר שבנקודה כזאת אפשר היה לעשות יותר טוב ונקודה אחרת נשכחה.

יצחק קדמן: אפשר לעשות את זה אבל אני חושב שיש לנו פה הזדמנות בלתי רגילה לעשות מהפכה באיכות, בסדרי העדיפות ולהתחיל ליצור פירמידה שהבסיס שלה הוא הגיל הרך שהוא המפתח לכל הגילאים.

אלכס מילר: נציגת הסגל הזוטר.

אסתר סרוק: אני מייצגת את ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות בארץ.

אסתר סרוק: הקשבתי לפרופסור קליין והבנתי שבעצם הוועדה לא עסקה כלל בהשכלה הגבוהה בשלב הזה.

אסתר סרוק: בעצם את מפנה אותנו לרפורמה הדרמטית שמתרחשת בהשכלה הגבוהה.

אסתר סרוק: זה מפנה אותי חזרה לשר החינוך.

אסתר סרוק: הרפורמה בהשכלה הגבוהה לא עסקה לחלוטין בסגל האקדמי שאיננו בכיר.

אסתר סרוק: דהיינו – לא עסקה בשום - - -

אלכס מילר: אם אני לא טועה, אתם במשא ומתן.

אסתר סרוק: אנחנו במשא ומתן אבל היא - - -

אלכס מילר: אני מציע שתמצו את המשא ומתן.

אלכס מילר: במידה ויהיה צורך, נעלה את הנושא הזה בוועדת החינוך.

אסתר סרוק: אני מאוד מקווה אלא הבעיה היא שאנחנו לא נמצאים באופן מסודר בתוך הרפורמה ובעצם אנחנו שקופים.

אסתר סרוק: הסגל הזוטר לא קיים.

אסתר סרוק: יש תקנון ויש המלצות לגבי סטודנטים, יש המלצות לגבי הסגל הבכיר - - -

משה גפני: אמר לך היושב ראש, אז מה אם אתם לא נמצאים?

משה גפני: לא ישכחו אתכם.

משה גפני: אתם תנהלו משא ומתן ולאחר מכן זה יעלה.

משה גפני: מי שלא נמצא בוועדת טרכטנברג לא קיים?

משה גפני: הוא קיים.

אסתר סרוק: חלילה, אני לא מדברת על ועדת טרכטנברג, אני מדברת על הרפורמה בהשכלה הגבוהה, שבמקרה פרופסור טרכטנברג עומד בראש הות"ת.

אסתר סרוק: אנחנו נשמח לחזור הנה ואפילו לבשר על הצלחה.

אלכס מילר: רחל עזריה, בבקשה.

רחל עזריה: יושבת לידי מיכל ברם ואנחנו נציגות של מחאת העגלות של הקיץ האחרון.

רחל עזריה: היינו עשרות אלפים בכל הארץ, היינו בעשרות צעדות בערים שונות ומגוונות.

רחל עזריה: קודם כל, אנחנו רוצות לומר שכנציגות אנחנו מברכות את הדוח.

רחל עזריה: הוא לא מספיק, יש בינינו הרבה אימהות לילדים בגיל אפס עד 3 ובאמת אין מענה לתחום הזה והמענה הוא מאוד מצומצם.

רחל עזריה: עדיין, מה שהכי חשוב לנו כרגע זה לוודא שהדוח הזה ייושם ככתבו וכלשונו, במלואו ובמהירות.

רחל עזריה: הנציגות שלנו יהיו בכל ישיבה כדי לוודא שהדברים קורים כמו שצריך.

רחל עזריה: מיכל מרעננה ואני מירושלים ויש לנו נציגים מכל הארץ.

רחל עזריה: הכי חשוב הוא שהיישום יהיה אוניברסאלי.

רחל עזריה: זה ייתן מענה הכי טוב לכלל הציבור.

רחל עזריה: אל תדרשו מאיתנו לבוא ולהוכיח שאין לנו כסף.

רחל עזריה: אל תדרשו מאיתנו לבוא ולהוכיח שאנחנו מתקשים.

רחל עזריה: כל מי שיש לו ילדים בגילאי אפס עד 5 הוא מתקשה.

רחל עזריה: כל מי שיש לו ילדים בגיל הזה, כמו שסיפר פה חבר הכנסת פלסנר, מתקשה לשלם את הסכומים.

אלכס מילר: מגיל 3 עד 4 אני מבין שזה הולך להיות אוניברסאלי.

אלכס מילר: תחת לגיל 3 זה הולך להיות דיפרנציאלי.

גדעון סער: הדיפרנציאליות קיימת בהמלצה שנוגעת ליום חינוך ארוך.

גדעון סער: גם תשלומי הורים יש דיפרנציאליות ותהיה דיפרנציאליות.

אלכס מילר: הקריטריונים קיימים וזאת לא הישיבה הראשונה.

רחל עזריה: יש דבר חשוב כי כל הנושא של החינוך מאפס עד 3 עומד לעבור ממשרד התמ"ת למשרד החינוך.

אלכס מילר: כשזה יקרה - - -

רחל עזריה: זה מאפשר התייחסות לעניין הזה וחשוב לציין את חשיבות האוניברסאליות.

רחל עזריה: כבר ב-1 בינואר, על-פי הדוח, צריך להיות מוחל העניין של הפסקת התשלומים לגילאי 3-4.

רחל עזריה: אני מבינה שיש איזה דיון בעניין משפטי.

רחל עזריה: העניין המשפטי נוגע הרבה יותר לגילאי 3 והרבה פחות לגילאי 4.

אלכס מילר: גם זה בהדרגה, גברתי.

רחל עזריה: החלק הזה לא צריך להיות בהדרגה.

גדעון סער: לפי דעתי אין בעיה משפטית.

רחל עזריה: אני שמחה לשמוע.

גדעון סער: בעיה משפטית יכולה להיות תירוץ לדחיית ההמלצות.

רחל עזריה: ההסכם שיש למדינה הוא עם אלה שבאים לגן ולא עם אלה שבחרו בגן אחר.

רחל עזריה: אני מסכימה לחלוטין.

גדעון סער: ממתי המדינה סבסדה גנים פרטיים כדי להגיד שיש בעיה משפטית?

רחל עזריה: יש הרבה רשויות שאין בהן בכלל מענה לגילאי 3.

רחל עזריה: בעיריית ירושלים יש מענה יפה לגילאי 3.

רחל עזריה: יש עיריות שבכלל אין מענה לגילאי 3.

רחל עזריה: יש את התהליך של הבנייה וזה ייקח כמה שנים.

רחל עזריה: אין התייחסות מה קורה תוך כדי ואיזה פיתרונות קיימים.

רחל עזריה: יש דרכים ויש פיתרונות, אני רק שמה את זה על סדר-היום.

רחל עזריה: דבר אחרון, כל הנושא של אפס עד 3 כמעט אין התייחסות בדוח והנושא של טיוב המערכת.

רחל עזריה: אני יודעת שיש דרישה ממשרד החינוך להוסיף אנשי תקן לילדים בגילאי 3.

רחל עזריה: היום התקנים זה עוזרת וגננת ל-35 ילדים.

רחל עזריה: צריך להוסיף תקנים.

רחל עזריה: אני חושבת שאחד הדברים שצריך לעשות זה גם לוודא שהדוח הזה קורה מהר וטוב.

רחל עזריה: יש לנו כבר תכנית עבודה לשלבים הבאים כי המחאה של הקיץ היתה מחאה של הורים שלא מחזיקים מעמד.

רחל עזריה: מדברים על-כך שהסטודנטים נעזרים בהורים.

רחל עזריה: גם לנו ההורים, הסבים והסבתות עדיין עוזרים.

רחל עזריה: לא יכול להיות שבגילאי 35 - - -

אלכס מילר: דרך אגב, אלה אותם אנשים.

אלכס מילר: אלה אותם סטודנטים שהם גם הורים.

רחל עזריה: נכון, אבל זה לא נגמר.

אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו עוסקים באותה קבוצה ובאותם אנשים.

אלכס מילר: בסך-הכול זה 37% מכלל האוכלוסייה שגם עובדים וגם סוחבים על עצמם את כל המדינה על כתפיהם.

אלכס מילר: אין ספק שגם פה צריכה להיות בשורה חד משמעית.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: יישר כוח על הדיון הזה.

רחל עזריה: נמשיך לעקוב כדי לוודא שזה קורה.

אלכס מילר: חבר הכנסת זבולון אורלב ואחר-כך השר יסכם.

זבולון אורלב: אני מאלה שסבורים שהמלצות ועדת טרכטנברג הן מאוד חשובות ומאוד משמעותיות.

זבולון אורלב: בכל מה שקשור לגילאי אפס עד 3, מדובר פה במהפכה מאוד רצינית ומשמעותית.

זבולון אורלב: בגיל 3 ואילך מדובר פה בשינוי היסטורי, שגם משפר את איכויות החינוך, גם מצמצם פערים וגם מקל על ההורים.

זבולון אורלב: אני מניח שאם כל אחד מאיתנו היה כותב את ההמלצות, הוא היה מוסיף עוד כמה מיליארדים.

זבולון אורלב: לפי חשבוני מדובר פה בסדר גודל של כ-20 מיליארד שקלים מתוך 30 המיליארד כיוון ש-2 מיליארד זה שתי נקודות הזיכוי שלא דוברו כאן, לפחות אני לא שמעתי, שהן מיטיבות עם כל אלה שיש להם שני ילדים ועם אבות עובדים.

משה גפני: לפחות.

זבולון אורלב: לפחות, אתה צודק.

זבולון אורלב: מעבר לכך יש 14.5 מיליארד שקלים בשוטף ועוד כ-4 מיליארד חד פעמי.

זבולון אורלב: מדובר פה בדבר רציני מאוד.

זבולון אורלב: אפשר למרוט את הנוצות, זה מהכיוון הזה וזה מהכיוון הזה.

זבולון אורלב: ידועה הבדיחה המפורסמת על אותו איש מבוגר שהיו לו גם שערות לבנות וגם שערות שחורות עם שתי נשים.

זבולון אורלב: הצעירה מרטה את שערות השיבה והמבוגרת מרטה את השערות השחורות והוא נשאר קירח מכל הצדדים.

זבולון אורלב: לכן אני רוצה להזהיר ולומר שכל אלה שרוצים לשים רגל לאישור ההמלצות, שהולכים על הכול או לא כלום, בסוף יישארו בלי כלום, יצאו קרחים מכאן ומכאן.

זבולון אורלב: אני חושב שיש אינטרס גדול מאוד, לא רק לממשלה, גם לכנסת, בלי קשר בין אופוזיציה לקואליציה, להעביר את ההמלצות האלה.

זבולון אורלב: אם עכשיו כל אחד, כל מפלגה וכל זרם יתחיל להגיד: זה לא מוצא חן בעיניי – אני בטוח שעל כל המלצה יש מישהו שחושב שזה לא נכון.

זבולון אורלב: אם נתחיל לשמוע את הדברים האלה, נישאר בלי כלום.

זבולון אורלב: לכן אני בין אלה שנותנים גיבוי ואומר לשר החינוך וליושב ראש הוועדה: תפקידנו לעשות כל דבר אפשרי כדי שההמלצות האלה ייושמו.

זבולון אורלב: הן יסגרו פערים, הן יקלו על יוקר המחיה והם יעשו שינוי מהותי לטובת הילדים.

זבולון אורלב: אני רוצה גם לומר מילת חיזוק לחברי הוועדה שבאמת סופגים מכיוונים שונים.

זבולון אורלב: אבקש להודות לפרופסור קליין ולכל יתר חברי הוועדה על תרומתם.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר להם שהם עשו עבודה חשובה למרות שבוודאי אפשר להשלים עוד כהנה וכהנה.

זבולון אורלב: סוגיית הגיל הרך, אפס עד 3, עד שיחליטו ליישם את ההמלצה, נדונה בוועדה לזכויות הילד, כולל החוק שבעיניי החוק חוק היסטורי ובעצם הוא מיישם באופן די מלא את החזון שוועדת טרכטנברג הציבה ונותן פעם ראשונה מסגרת מפוקחת, עם רישיון, עם דגש טיפולי, חינוכי ופדגוגי לילדים.

זבולון אורלב: אני מסתכל על ה-20 בנובמבר כתאריך יעד שבו הממשלה התחייבה לפרק את ההמלצות האלה להצעות מחליטים מתוך תקווה שיהיה קונצנזוס בממשלה.

זבולון אורלב: מי שרוצה לפעול לטובת ילדי ישראל חייב לתת את הגיבוי המלא להמלצות.

זבולון אורלב: אני קורא לאנשי המחאה החברתית, שלא ילכו בשיטה של הכול או לא כלום ושלא יתחיל להיראות כאילו יש כאן מאבק פוליטי להפלת הממשלה.

זבולון אורלב: זה מבחן מאוד חשוב, לתת יד להעביר את ההמלצות האלה.

אלכס מילר: שר החינוך, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב ראש, אני צריך להתייחס לדברים שהועלו.

גדעון סער: ראשית, אכן בפרק תעסוקת חרדים יש המלצות אשר יש להן נגיעה לתחום החינוך.

גדעון סער: חבר הכנסת פלסנר יודע היטב שבדיוק אלה כיווני העשייה שלנו היום.

גדעון סער: חבר הכנסת פלסנר יודע שיש רשת חרדית, "מעין החינוך התורנית" שבמאי האחרון הצטרפה למבחני המיצ"ב שמהם פרשה בתקופת הממשלה הקודמת, בדיוק כמו הרשת השנייה.

גדעון סער: הוא יודע שכבר הכפלנו את מצבת הפיקוח על החינוך החרדי.

גדעון סער: אגב, היעדר מפקחים זה פגיעה בחינוך החרדי, שהוא לא קיבל את אותם המשאבים שהוא היה צריך לקבל.

גדעון סער: בכל שכבות הגיל היו 14 מפקחים, מהגיל הרך עד גיל תיכון בנים ובנות זה היה מצב לא תקין.

גדעון סער: זאת הפעימה הראשונה בשלוש פעימות על-פי הסיכום שלנו עם האוצר.

יוחנן פלסנר: יש המלצות קונקרטיות.

גדעון סער: דובר על פיקוח, דובר על מיצ"ב, אני נוגע בנקודות האלה.

גדעון סער: בנושא של חינוך טכנולוגי מקצועי פתחנו השנה כיתות של חינוך טכנולוגי מקצועי בתוך בתי ספר עם לימודי קודש לבחורים שנושרים מעולם הישיבות.

גדעון סער: אלה בדיוק הדברים שאנחנו עושים.

גדעון סער: נכון שיש המלצה שטעונה החלטת ממשלה, שנוגעת ללימודים של "חולניקים" והדבר הזה הוא מעוגן בהחלטת ממשלה והוא טעון החלטת ממשלה.

גדעון סער: אבל אלה כיווני העשייה שלנו.

גדעון סער: אני מציע גם לחבר הכנסת פלסנר ובאמת, למרות שאנחנו יושבים באולם מלא, הוועדה בשידור ישיר.

גדעון סער: אל תיצור את הרושם, כי אני בטוח שזה לא כך, שביסוד הדיבור שלך על הנושא עומדת שנאת חרדים ואובססיה כלפי החרדים.

גדעון סער: הנושאים האלה הם נושאים מורכבים.

גדעון סער: עבור הציבור החרדי נושא החינוך זה ציפור הנפש.

יוחנן פלסנר: אני מדבר על יישום עקרונות שאימצת אז למה אתה אומר שנאה?

יוחנן פלסנר: אלא אם כן אתה חושב שיש בזה שנאה.

גדעון סער: אני מנסה להסביר לך.

גדעון סער: אם ניקח את הנושא של המיצ"ב, הוא לא נושא אידיאולוגי.

גדעון סער: איך אני יודע?

גדעון סער: מכיוון שהוא נעשה בעבר.

גדעון סער: גם היום מוכר שאינו רשמי שאינו ברשתות ורשת אחת מתוך השניים, הצטרפו למבחני המיצ"ב שהיו בחודש מאי האחרון.

גדעון סער: צריך בנושאים האלה לטפל באחריות, לא מתוך רצון ללבות ריב ומדנים אלא מתוך רצון לעשות התקדמות ואת זה נעשה.

יוחנן פלסנר: אז בשורה התחתונה, אמרת מיצ"ב, אתה תחייב את כולם?

משה גפני: כל הזמן הוא מפריע לשר.

משה גפני: ריבונו של עולם, אתה לא מבין שהוא רוצה לפרק את הקואליציה?

גדעון סער: אבל זה לא ילך לו כמו שלא הלך לו עד עכשיו.

משה גפני: הוא מפריע לשר כל הזמן.

משה גפני: למה אתה מתייחס אליו באדיבות כזאת?

יוחנן פלסנר: כתוב "לחייב את כולם".

משה גפני: לחייב את כולם, לחייב את כולם.

יוחנן פלסנר: כי אתה לא רוצה - - -

משה גפני: מה שאני רוצה אני אגיד לשר ולא לך.

יוחנן פלסנר: ברור.

יוחנן פלסנר: השאלה מה יהיה?

משה גפני: מה יהיה?

משה גפני: מה שעשיתם בקדנציה הקודמת.

משה גפני: זה מה שיהיה.

גדעון סער: תנוח דעתך, בתקופת הממשלה הקודמת היתה הפקרות טוטאלית בנושא הזה ואיש לא התעניין מה קורה בכלל בנושא.

גדעון סער: שר חינוך צריך להתעניין וצריך לטפל בכל המגזרים ואני עושה את זה.

משה גפני: צריך לעשות את זה בהידברות, צריך לעשות את זה בשכל.

גדעון סער: נכון.

משה גפני: אי-אפשר לעשות את זה כמו שפלסנר רוצה – ליישם.

יוחנן פלסנר: אני מדבר על דוח קיים שהוא החלטת ממשלה.

יוחנן פלסנר: אתה כבר הבעת את דעתך.

משה גפני: ישבו 60 איש ואף אחד מהם לא היה חרדי.

יוחנן פלסנר: הוא מתנגד לדוח.

משה גפני: אני לא מתנגד, לא אמרתי את זה.

משה גפני: יש לך אג'נדה פוליטית, אתה רוצה לפרק את הקואליציה.

אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר, יש לי פה חדר.

אלכס מילר: אתם יכולים ללכת לשם ולצעוק אחד על השני.

גדעון סער: אני רוצה להתקדם.

גדעון סער: לגבי הנושא של בינוי גנים.

גדעון סער: אנחנו הצגנו את הדבר הזה בפני ועדת טרכטנברג וזה קיים בהמלצות.

גדעון סער: על-מנת למצות גם את הפוטנציאל, בצירוף של ילדים שהיום לא לומדים במסגרות, צריך להקים כמות גדולה של גנים ציבוריים, זאת אומרת לבנות.

גדעון סער: זה קיים והוקצב לזה כסף תוספתי בהיקפים מאוד גדולים.

גדעון סער: יהיה מסדרון מסוים כי אנחנו מתחילים לבנות מה שרלוונטי ל-1 ספטמבר בשנה הבאה ובינתיים תיכנס גם מסה של תלמידים שהיום לא מסובסדים אבל בסופו של דבר, אם המהלך של הבינוי יגרום גם לתוצאה שדיברתי עליה, זה תוספת של ילדים שהיום לא נמצאים במסגרת של גנים, בוודאי שאנחנו נפעל במרץ כדי לבנות גנים כמו שצריך.

גדעון סער: לדברים שהתייחס יו"ר התאחדות הסטודנטים.

גדעון סער: קודם כל לגבי תקצוב דיפרנציאלי.

גדעון סער: הישיבה הקודמת עסקה בנושא התקצוב דיפרנציאלי.

גדעון סער: תקצוב דיפרנציאלי הוא דבר חשוב מאוד ומסוכן מאוד.

גדעון סער: תקצוב דיפרנציאלי שאנחנו מבצעים כמעט בכל פעולה תוספתית, הוא מסוכן אם הוא בא להוריד את השתתפות המדינה בתקציבי חינוך ברשויות מקומיות, כפי שהומלץ למשל בדוח ועדת פוגל.

גדעון סער: לכן אני מזהיר, זאת סיסמה שבעבר נעשה בה שימוש כדי לפגוע בחינוך וליצור מצב של נסיגה מאחריות של המדינה לחינוך.

גדעון סער: לכן, תקצוב דיפרנציאלי הוא רלוונטי רק כאשר יש בסיס שאתה נותן מעליו.

גדעון סער: אי-אפשר לענות על כל הצרכים.

גדעון סער: אני הייתי יכול להוסיף דברים מאוד מאוד כואבים שאין להם מענה.

גדעון סער: לגבי מורים בהעסקה קבלנית.

גדעון סער: קודם כל, יש מצבים שונים.

גדעון סער: לא בדיוק אותו דבר קרן קר"ב ומורה בתיכון ברנה קסן או במקום אחר.

גדעון סער: אומר רק הערה כללית רחבה כי אני מתכוון להיכנס לנושא הזה.

גדעון סער: צריך לצמצם את מימדי התופעה הזאת.

גדעון סער: בוודאי שהיא לא תתרחב ואנחנו נפעל לצמצם אותה.

גדעון סער: יש הבדל בין פרויקט שהוא פרויקט תוספתי ששותפים לו כמה גורמים ויכול להיות שהוא לא יתקיים בשנה הבאה ואז אתה לא בהכרח קולט אותו, לבין מצב שאין שום סיבה לא לקלוט.

גדעון סער: דיברתי אתמול בישיבת שרי הליכוד ואמרתי לשר האוצר שדיבר במוצאי שבת על זה שקליטתם של עובדי קבלן היא קלקול כלכלי.

גדעון סער: אמרתי שלא בכל מצב צריך לקלוט אבל יש מצבים שבהם צריך לקלוט.

גדעון סער: ההתרחבות של התופעה היא קלקול מוסרי.

גדעון סער: אנחנו צריכים לפעול כדי באמת לבחון את זה בצורה רצינית ואחראית.

גדעון סער: דברים גורפים לא יכולים לעבוד פה ואיך אנחנו יכולים לצמצם את התופעה.

גדעון סער: איציק שמולי, הייתי רוצה שתיכנס למערכת החינוך.

גדעון סער: לא בטוח שתעשה את זה אבל מאוד הייתי רוצה שתעשה את זה.

יוחנן פלסנר: זה אומר שאתה לא רוצה אותו בפוליטיקה?

גדעון סער: לא.

גדעון סער: הייתי רוצה שהוא ייכנס ללא תלות בתכניות אלטרנטיביות ככל שהן קיימות.

גדעון סער: אם הוא יצטרף לפוליטיקה הוא יהיה כוח חשוב בפוליטיקה ואם הוא יצטרף לחינוך, הוא יהיה כוח חשוב בחינוך.

גדעון סער: לגבי חובת מעורבות חברתית תמורת נקודת זכות.

גדעון סער: אני בעד זה ואני אעלה את זה יחד איתכם במסגרות שלנו.

גדעון סער: לגבי הצעות של "הכול חינוך", אני אשב איתם על זה.

גדעון סער: יש שם יסודות שאנחנו יכולים לקבל ויש שם יסודות שאי-אפשר לקבל והן אפילו מזיקות.

גדעון סער: צריך לבחון את הדברים.

גדעון סער: לגבי הנושא של סגל זוטר.

גדעון סער: אני רוצה להגיד משהו לדוקטור אסתר סרוק.

גדעון סער: דיברנו קודם ואני עוקב אחר הדברים כדי לוודא.

גדעון סער: היום יש עוד ישיבה של משא ומתן.

גדעון סער: אני מאוד מקווה שתהיה התקדמות והיתה התקדמות מסוימת בימים האחרונים.

גדעון סער: אבל, מה זאת אומרת רפורמה שלא עסקה בסגל הזוטר?

גדעון סער: אין שום קשר בין הדברים.

גדעון סער: הרי גם ההסכם שלנו עם הסגל הבכיר שהושג בספטמבר האחרון הוא לא היה חלק מהרפורמה שסיכמנו עם האוצר באוגוסט לפני שנה וחודש קודם לכן.

גדעון סער: גם ההסכם עם הסגל במכללות, שהגענו אליו לפני חצי שנה, הוא לא היה חלק מהרפורמה בהשכלה הגבוהה.

גדעון סער: ממה זה נובע?

גדעון סער: מדבר שאני מאוד לא אוהב והוא מאוד מקובל במדינת ישראל.

גדעון סער: יש כסף?

גדעון סער: למה אני לא חלק מהחגיגה?

גדעון סער: ומייד מקצינים דרישות.

גדעון סער: אותו דבר שאמרתי לגבי מורי הקבלן אני רוצה להגיד בנושא הסגל הזוטר ואמרתי אותו דבר בדיון שהיה פה בשבוע שעבר.

גדעון סער: התופעה התרחבה מידי וצריך לטפל בזה.

גדעון סער: התובנה הזאת משותפת היום ליו"ר ות"ת ולמנכ"ל מל"ג ות"ת ואנחנו נחפש פיתרונות.

גדעון סער: הדרישות חלקן נכונות וחלקן לא נכונות אבל אי-אפשר לתלות ולקשור ברפורמה.

גדעון סער: הרפורמה עשתה דבר אחד: היא אפשרה לקלוט סגל.

גדעון סער: בניגוד לשנים הקשות בהשכלה הגבוהה נקלטו מאות חברי סגל חדשים.

גדעון סער: האוניברסיטאות פועלות לפי שיקולים של איכות ומצוינות בקליטה אבל קליטה של משרות היא נותנת משקל למי שלא מועסק במשרה קבועה.

גדעון סער: לא צריך ליצור זיקה בין המהלכים שבוצעו במסגרת הרפורמות לבין דרישות של סגל מנהלי, סגל אקדמאי בכיר, סגל אקדמאי זוטר.

גדעון סער: צריך לנהל את זה ואנחנו מנהלים את השיחות ברצינות.

גדעון סער: אם הן יתנהלו ברצינות ובסבלנות גם נגיע לתוצאות.

אסתר סרוק: אנחנו מדברים על - - -

אלכס מילר: לא פותחים בויכוח עם השר.

אלכס מילר: נציגי השלטון המקומי, בבקשה.

אתי אלוני: צהריים טובים.

אתי אלוני: בשם יו"ר השלטון המקומי אנחנו מברכים את הפרק על החינוך שקיבל יותר ביטוי מכל הפרקים האחרים.

אתי אלוני: אנחנו רוצים לברך על ההחלטה האידיאולוגית לטפל בגיל הרך מאפס עד 3.

אתי אלוני: אנחנו מצטרפים לעניין הזה גם מטעמים שמר קדמן מנה ושפרופסור קליין מנתה וגם מהטעמים שהשר נוקט בהם כל הזמן, לדבר על רציפות, לראות את ראיית הרצף בנקודת זמן אחת על-ידי מערכת אחת.

אתי אלוני: אני רוצה לומר לך אדוני השר שמכיוון הכול הולך באופן דחוף לעבודה, ליישום ולפירוק לגורמים.

אתי אלוני: אמרת שזה הולך למערכת החינוך, אמרת שזה הולך לרשויות המקומיות.

אתי אלוני: זה נעשה כמעט בנשימה אחת.

אתי אלוני: מאחר וזה כך, אנחנו מבקשים להיות שותפים - - -

גדעון סער: שותפים במה?

אתי אלוני: אמרת שזה יעבור תחת חסות מלאה - - -

גדעון סער: אני מציע שתבואו בדברים עם מנכ"לית המשרד שעומדת בראש צוות היישום.

גדעון סער: בדיונים מסוימים אתם יכולים להשתתף.

גדעון סער: תבואו איתה בדברים בנושא הזה.

אתי אלוני: אנחנו מאוד שמחים כי אין לנו ספק, לפחות מקריאה מדוקדקת בסעיפים הספציפיים יש לזה החלטות ומשמעויות מאוד רלוונטיות לרשויות המקומיות, כולל משמעויות משאביות לא קטנות.

אתי אלוני: אנחנו מבקשים לשמוע אותנו שעה אחת קודם.

אלכס מילר: אני רוצה לסכם.

אלכס מילר: שמענו את ההודעה של הנציגים של ועדת טרכטנברג.

אלכס מילר: זה נראה טוב.

אלכס מילר: כל הנוכחים וכל חברי הכנסת העלו את החשש שבסופו של דבר זה יכול להתמסמס, להתבצע באופן חלקי או להיבלע.

אלכס מילר: שמענו גם הודעה של נציגי האוצר שב-20.11 כל פרק החינוך צריך לעלות לממשלה.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שזה יאושר כמקשה אחת כפי שזה הוצג בפנינו.

אלכס מילר: בוועדה הזאת אנחנו לא צריכים לעסוק בנושא של המקור התקציבי למימון פרק החינוך.

אלכס מילר: בזה נעסוק בוועדת הכספים.

אלכס מילר: אני חושב שדווקא בעניין זה אנחנו כמובן נהיה כאן וניתן תמיכה כאשר כל העניין הזה יגיע לוועדות השונות בכנסת.

אלכס מילר: אנחנו מצפים שזה יגיע לכנסת ונוכל להתקדם עם זה.

אלכס מילר: מבחינתנו זאת המחויבות שלנו.

אלכס מילר: כמובן שלא ניתן לעשות פה משחק כזה או אחר שיאפשר פגיעה בילדים.

אלכס מילר: מבחינתנו יש חשיבות וצורך אמיתי בכל מילה ומילה שכתובה בדוח.

אלכס מילר: אנחנו מצפים שזה באמת יגיע ליישום מלא.

אלכס מילר: מבחינתנו הבשורות יגיעו אחרי 20 בנובמבר ונעשה ישיבות בהתאם להתקדמות.

אלכס מילר: היתה כאן התייחסות של יו"ר התאחדות הסטודנטים בעניין של עובדי קבלן במערכת החינוך.

אלכס מילר: ביקשתי ממחלקת המחקר של הכנסת לעשות מחקר בעניין הזה.

אלכס מילר: אולי בשבוע הבא גם נעשה או בעוד שבועיים נקיים ישיבה בנושא הזה.

גדעון סער: אני מציע לקיים ישיבה בדצמבר כי גם אנחנו התחלנו לטפל בזה.

גדעון סער: היינו רוצים לבוא לישיבה כאן בצורה הרצינית ביותר כי הנושא רציני.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: אנחנו נבחן את כל מה שיש לנו על השולחן בנושא הזה.

אלכס מילר: יכול להיות שהוועדה תוכל לסייע בהתקדמות בסוגיה הזאת.

אלכס מילר: ישנו נושא שעלה אתמול והוא הנושא של גני הילדים בעיריית פתח תקווה.

אלכס מילר: ראיתי כתבה בערוץ 10 וזה נראה מזעזע.

אלכס מילר: אני פונה אליך, אדוני השר.

אלכס מילר: זאת סכנת נפש וסכנת חיים לילדים שנמצאים במבנים תחת מנופים וכל שנייה יכול ליפול משהו על ראשם של הילדים בלא שיש להם הגנה.

אלכס מילר: גם בנושא הזה יש אפשרות ששבוע הבא נקיים כאן ישיבה.

אלכס מילר: עיריית פתח תקווה עולה פה כל שבוע והגיע הזמן שיעשו שם סדר בנושא החינוך.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה נעולה.