ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר , 2011-08-15 12:30

עמיר פרץ: אני יושב במעמד של מי שנתבקש על ידי ועדת הכספים לנסות ולקדם את סיומו של סכסוך חיפה כימיקלים.

עמיר פרץ: כרגע אני יושב מול נציגות העובדים, אחר כך מול ההנהלה ובסוף ננסה לקיים ישיבה משותפת.

עמיר פרץ: במקביל לדיונים האלה מתקיים דיון אצל המגשרת שמונתה על ידי בית המשפט ונצטרך לקחת את זה בחשבון שלא יהיה מצב של חוסר קשר בין מה שמדברים כאן לבין מה שנאמר שם.

עמיר פרץ: אמנם היא במעמד של מגשרת אבל אחרי הכל, היא במעמד של מגשרת תחת איצטלה של בית המשפט לכן אני מציין את הדברים, אנחנו נצטרך להתקדם בהתחשב בכל הנתונים האלה ולעשות סוף לענין כשנביאו לכדי תכלית ראויה.

עמיר פרץ: הדברים יירשמו ונעביר דוח לוועדת הכספים.

רפאל קמחי: עדכון לגבי ההודעה האחרונה שמסרת ,אתמול הנהלת חיפה כימיקלים ביקשה לסיים את הליך הגישור.

עמיר פרץ: מה זאת אומרת לסיים?

עמיר פרץ: לבטל?

עמיר פרץ: או לסיים בהסכם?

רפאל קמחי: לסיים, כיוון שלדעתם התהליך מיצה את עצמו.

רפאל קמחי: זה לא מאד מפתיע לאור ההתנהלות שלהם, להערכתי, הם באו עם עמדה אפריורית לתהליך הגישור במטרה להוריד את הדרישות של העובדים, הם ניסו לעשות איזשהו 'טריק' מאד מעליב של מתן הצעה מלאה מול הצעות שכבר הוגשו במשא ומתן, הם חשבו שהועד יפול למלכודת של עלבון ושהוא יבקש לסיים את תהליך הגישור.

רפאל קמחי: החברים קיבלו ליווי מתאים ובעצם הם עדיין מוכנים להמשיך את התהליך, מי שכרגע עצר את זה זה לא הם.

רפאל קמחי: ניגש למהות המחלוקות.

עמיר פרץ: ניגש למהות המחלוקות.

עמיר פרץ: ככל שיש דברים שהם לא לרישום, יודיע הדובר שלא לרשום בפרוטוקול.

אלי לוטטי: אתמול הגיעה הודעת ההנהלה לפיה זו היתה הישיבה האחרונה אצל המגשרת ושההליך עכשיו יעבור אליך, אל ועדת הכספים, מרצון או לא מרצון אבל הם מקיימים את זה אז אנחנו בעצם חזרנו לתחילת המשא והמתן, גם הנתונים שהם שמו על השולחן כהצעה אחרונה הם מתחילת המשא והמתן.

עמיר פרץ: נתחיל בדברים הבסיסיים, בכמה עובדים מדובר?

שי גלי: מאתיים ארבעים ושלושה עובדים.

אלי אלבז: מחולקים לקבוצות.

אלי אלבז: כמאה ארבעים או מאה חמישים עובדים הם דור ב' ומאה וחמשה עובדים הם דור א'.

עמיר פרץ: מתי התחיל דור ב'?

ישראל לייבוביץ': יש לנו דור ב' מ 96', 97'.

עמיר פרץ: איפה שורש הסכסוך?

עמיר פרץ: מה היתה הדרישה הבסיסית שבגינה פרץ הסכסוך?

אלי לוטטי: הסכסוך פרץ בגלל הדרישה שלנו לאחד את דור א' עם דור ב' על אותן טבלאות שכר כדי שיהיה רק "סוג" אחד של עובדים ולא "סוגים שונים".

אלי לוטטי: על זה התווסף הנושא של ה'הפרד ומשול' ושיסוי אחד בשני.

אלי לוטטי: הדברים החלו לפני תקופת ההסכם וכבר באוגוסט 2010 התחלנו לדבר אתם.

אלי לוטטי: לשאלת יושב הראש זה לא היה משא ומתן אלא הידברות.

אלי לוטטי: קוימו ישיבות כדי לקדם כל מיני נושאים.

אלי לוטטי: ראינו שבהמשך הם השתדלו לא לדבר אתנו אלא 'למשוך את הזמן' כמה שיותר ולנסות דרכים כוחניות -כמו איומים על חבר ועד וכל מיני דברים כאלה, כדי שאנחנו נתחיל "לזוז" מן הדרישות.

אלי לוטטי: בסוף השנה שעברה, ב -14 בדצמבר 2010, ההסתדרות הכללית הכריזה על סכסוך עבודה מאחר וההנהלה לא מקיימת את ההסכמים ומאיימת.

אלי לוטטי: ניסינו להביא לבית הדין את הנושאים שהם לא מקיימים בהסכם באמצעות ההסתדרות.

אלי לוטטי: ההסתדרות -בכל הדרכים שיכלה, הצליחה למוסס את זה ולא הגענו מעולם אל בית הדין, אף על פי שהוכחנו את הדברים.

אלי לוטטי: הוכחנו שדברים נאמרו והראינו סעיפים שנחקרו כמו טבלאות שכר לדור ב', סעיפים שלא קוימו כמו סעיף 86, דברים שבתוך ההסכמים ולא קיימו, חוזים אישיים שלא קוימו, כשמתוך הגבלה של תשעים, למשל, הגיעו להגבלה של מאה שלושים, עשו רה-ארגון וכל מיני דברים כאלה מתוך ההסכמים.

עמיר פרץ: פרט למאתיים וארבעים העובדים יש מאה ושלושים בחוזה אישי!?

אלי אלבז: מאה שלושים ועוד מאה וחמישים עובדי קבלן חוץ מהם.

אלי לוטטו: אלו שנוגע אליהם הסכסוך, אבל כולם נפגעים.

אלי אלבז: מאה שלושים ויותר בחוזים אישיים ומאה חמישים ויותר עובדי קבלן.

עמיר פרץ: החוזים האישיים, האם הם מוגדרים לפי תפקידים?

אלי לוטטו: לא, לפי מספר.

אלי לוטטו: יש חרט, יש לבורנט, היה מכשירן, היה חשמלאי, מנהל מתקן, מנהל אתר וכו'.

אלי לוטטו: אסביר.

אלי לוטטו: מה שהוא עשה הוא כך: הוא עשה פיצול חברות, פיצל את החברה שלנו ואז התחיל להגיד ש"אלה שייכים לחברה הזו והשאר לאחרת" וכד'.

אלי לוטטו: לשאלת יושב הראש, המספר מאה ושלושים לא מקובע בהסכם.

אלי לוטטו: תשעים מקובע בהסכם.

עמיר פרץ: האם זה עלה בעקבות פיצול החברות?

אלי לוטטי: לא.

אלי לוטטי: זה עלה למאה ועשרים לפני שהוא פיצל.

אלי לוטטי: הוא עשה פיצול והתחיל לומר ש"אלה שייכים לחברה אחת והשאר לאחרת".

אלי לוטטי: פתאום עכשיו הוא צריך רק חמישים עובדים באתר.

אלי לוטטי: עשה רה-ארגון לחברה ואנחנו לא היינו בסוד העניינים.

אלי לוטטי: אחרי שהענין התגלה ועשינו קצת רעש אז הוא הסכים להגיד לנו איך החלוקה החדשה וגם אז לא אמר בדיוק את כל האמת.

אלי לוטטי: אם החברה שלו תרויח או תפסיד לא נדע כי החברות הפכו לאתר יצור.

אלי לוטטי: כמו שיש אתר בדרום כך גם כאן רק בצפון.

אלי לוטטי: הוא לקח את כל ההנהלה, החברה והפיקוד והעביר אותם למת"מ ואז, החומר שאנחנו מקבלים לייצור והחומר המוגמר שיוצא הוא לא פונקציה שלנו, אנחנו לא צד בענין.

אלי לוטטי: אחרי יעוץ שקיבלנו ממישהו הבנו שהוא הפך אותנו למעין חברת כח אדם, חיפה כימיקלים היא חברת כח אדם שנותנת שירותי יצור ואחזקה לחברות החדשות שהעבירו אליהן את כל הנכסים מן החברות החדשות, כמו לוגו והון.

אלי לוטטי: אנחנו נשארנו באויר.

רפאל קמחי: הוא השאיר את כל החובות על מספר החברה הזה.

אלי לוטטי: כשבאנו אליו וביקשנו בטחונות הוא אמר:

אלי לוטטי: זה לא קשור אליך, זכותי לפתוח כמה שאני רוצה ואני עושה מה שאני רוצה.

אלי לוטטי: הוא לא התייעץ איתנו ורק במקרה נתגלה לנו שהוא עשה את כל הדברים האלה אז אמרנו, בסדר, שמע, לפחות, קודם כל תְּקָבֵּעַ את האנשים.

אלי לוטטי: אם אתה עומד לפרק את דור א' אז בוא, לפחות את חלק מן הדברים שלנו נאחד לדור ב', שהם העתיד, כי אנחנו, גם אם נצא החוצה אז נחזור בתור דור ב'.

אלי לוטטי: צריך לחשוב על זה, אלה הילדים שלנו.

עמיר פרץ: נכסים והשתחררות מבטחונות שלכם.

אלי לוטטי: מה שהצלחנו לארגן הוא שהם מוכנים להכניס את העובדים של דור ב' לתוך טבלאות השכר שלנו בלי עלות.

אלי לוטטי: כלומר, לוקחים את העובד, מורידים לו את עשרת האחוזים של ותק של כל שנה ואז רואים בדיוק לאיזו טבלה הוא מתאים וכך מציבים אותו בתוך הטבלאות.

אלי לוטטי: אז הוא לא מוכן.

עמיר פרץ: להעביר אותם לדור א'?

אלי לוטטי: לא, להישאר בדור ב', רק שהסעיף הראשון בהסכם של דור ב' הוא טבלאות השכר ואֵלו תהיינה זהות לדור א' ולדור ב'.

אלי לוטטי: ביקשנו תוספות שכר שהן: עבור דור א' ביקשנו 6% לשלש שנים, פחות ממה ש - - -

עמיר פרץ: טבלאות שכר לדור א' - - -

רפאל קמחי: הדרישה שלנו פחותה ממה שסוכם בהסכם הציבורי.

עמיר פרץ: הסכם ציבורי יש לו "מטריה" וקוראים לה ההסתדרות.

רפאל קמחי: לדור א' ביקשנו 2% לשנה לכל שנת הסכם.

עמיר פרץ: לכמה שנים?

אלי לוטטו: שלש או מספר השנים שבהסכם.

אלי אלבז: אם זה לחמש שנים אז חמש.

אלי לוטטי: כיום קידום בדרגה לעובדים הוא על פי החלטת ההנהלה.

אלי לוטטי: אנחנו אמרנו -בגלל שאנחנו עובדים תקופה כל כך ארוכה -שלוש עשרה שנה, שמנו לב שרק אלה החנפנים וכל אלה ששם "מתחברים", הם מקבלים כל שנה ואחרים לא מקבלים בכלל.

אלי לוטטי: אין קריטריון מובהק שעל פיו אפשר לבדוק, אין משהו מדיד, אין קריטריונים, הכל לפני ראות עיניו.

אלי אלבז: עד היום היתה המלצה שזה רק בגדר המלצה.

אלי לוטטי: היתה המלצה של המנהל הישיר אבל היום גם המנהל הישיר ומנהל המחלקה וכל הממליצים - -

עמיר פרץ: האם אין שום מנגנון אחר?

אלי לוטטי: זה המנגנון.

אלי לוטטי: מה שהיה תמיד זה היה פז"מ והמלצה.

אלי לוטטי: היום הפז"ם לא "משחק תפקיד" וגם ההמלצה של המנהל הישיר גם לא.

אלי לוטטי: מי שקובע הוא מנהל האתר והוא מטפל בכל אחד אישית.

עמיר פרץ: אבל זה לא מקובע בשום הסכם.

אלי לוטטי: מקובע בהסכם.

אלי לוטטי: כל שלש שנים.

עמיר פרץ: האם יש מנגנון קיים בהסכם הקיבוצי?

אלי לוטטי: זה מה שקיים.

שי גלי: שליש מן העובדים מקבלים חצי דרגה בכל שנה.

שי גלי: אנחנו מעוניינים לשנות את זה כך שפעם בשלש שנים כל עובד יקבל דרגה וזה יהיה אך ורק לפי פז"ם.

שי גלי: בעבר לא היה את המנגנון כי יחסי העבודה היו טובים יותר.

שי גלי: כשנכנסה ההנהלה החדשה - - -

עמיר פרץ: 6% לשלש שנים?

עמיר פרץ: האם אתם רוצים להוסיף עוד 10% לכל עובד?

אלי לוטטי: לא, הסכום הוא אותו סכום.

אלי לוטטי: אסביר.

אלי לוטטי: שליש מן העובדים מקבל חצי דרגה והיא 6% כלומר רק 2% בשנה.

אלי לוטטי: אחוז ותק לפי הטבלאות הוא 3% והדרישה שלנו היא 2% בשנה, בנוסף למה שיש.

עמיר פרץ: האם 2% לא קשורים לדרגות?

אלי אלבז: לא קשורים לדרגות.

אלי אלבז: זה אומר שאם עובד יקבל את הדרגה ואת האחוז אז ייצא לו 5% לשנה כולל התוספת של 2%.

אלי אלבז: לא 10% אלא 5% בשנה.

עמיר פרץ: אבל יש 10% בהסכם.

רפאל קמחי: לא.

רפאל קמחי: בהסכם יש 15%.

עמיר פרץ: אם יש לך העלאה של הדרגה פעם בשלש שנים וההעלאה שווה - - -

אלי אלבז: ההעלאה שווה 6% כי היא חצי דרגה.

עמיר פרץ: זאת אומרת שזה 3% פעם בשלש שנים.

רפאל קמחי: 2% פעם בשלש שנים.

עמיר פרץ: אני הולך לפי שיטתך.

עמיר פרץ: אם דרגה היא 6% אז חצי דרגה היא 3%.

רפאל קמחי: לא, חצי דרגה היא 6%.

רפאל קמחי: אנחנו מקבלים רק חצאי דרגות.

עמיר פרץ: דרגה היא 12%, בממוצע.

עמיר פרץ: חצי דרגה היא 6% ואתם רוצים תוספת שכר של 4% לשנה לכל עובד?! כל עובד יקבל חצי דרגה ו- - -

אלי לוטטו: לא.

אלי לוטטו: לא כל עובד.

אלי לוטטו: אנחנו רוצים שכל עובד יקבל אבל - - -

עמיר פרץ: ואז העלות תהיה שוות ערך ל 6% שהם חצי דרגה לכלל העובדים בצורה שהיא נחלקת, כל פעם לקבוצה אחרת.

עמיר פרץ: אם אתה דורש תוספת שכר של 2% ו 6% לשלש שנים הרי למעשה בפועל אתה דורש תוספת שכר שהעלות שלה היא כזו: אני רוצה לדעת כמה כסף זה עולה וזה עולה 4% לשנה.

עמיר פרץ: נקודה.

עמיר פרץ: זה כדי לענות על שני הסעיפים האלה.

אלי אלבז: אבל יש אחוז ותק, 5% ותק.

עמיר פרץ: הוותק כבר בפנים.

עמיר פרץ: אתה לא דורש כלום.

אלי לוטטו: אני לא דורש כלום.

עמיר פרץ: כרגע אתה כן דורש.

אלי לוטטו: לא.

אלי לוטטו: גם את הדרגה אני לא דורש, הדרגה קיימת, אני לא דורש אותה, זה בהסכם.

עמיר פרץ: אתה אומר שהוא עושה לפי ראות עיניו.

עמיר פרץ: הוא לא מחוייב אליך.

רפאל קמחי: הוא נותן לשליש מן האנשים.

עמיר פרץ: כל הזמן?

רפאל קמחי: כל הזמן.

אלי לוטטו: בהסכם הוא מחויב לשליש מן האנשים.

עמיר פרץ: זה אומר שהעלות קיימת וצריך רק שינוי של המנגנון של יחסי הגומלין בקביעת הדרגה.

עמיר פרץ: לחילופין, צריך קריטריון.

עמיר פרץ: זה חשוב.

רפאל קמחי: תוספת העלות היא רק 2%.

אלי לוטטי: לגבי דור ב' - - -

אלי אלבז: באמת "סובבו" אותנו.

אלי לוטטי: העלות של דור א', נכון לעכשיו במצב הזה, הוא עומד להוציא שלושים וחמישה איש לדור ב'.

אלי לוטטי: כך הוא דורש.

אלי לוטטי: מתוך מאה ומשהו העובדים, למעלה מעשרה איש לא יכולים לקבל דרגות כי הם בדרגות המקסימליות.

אלי לוטטי: לא משנה, התייעלות.

אלי לוטטי: בסך הכל העלות שלנו, לפי ממוצע של שכר של 10,000 ₪ ברוטו - - -

שי גלי: אנחנו מעריכים שהעלות היא 22 מליון לעומת 18 מליון.

רפאל קמחי: עלות העבודה של מאה וחמישה עובדים היא כמעט 30-32 מליון.

עמיר פרץ: תוספת העלות היא 2% בשנה.

רפאל קמחי: העלות של 2% מחושבת לפי מחיר שעה ולא לפי תוספות.

רפאל קמחי: ה 2% הם רק למחיר שעת עבודה.

רפאל קמחי: זה לא משפיע כאן בצורה לינארית.

רפאל קמחי: זה משפיע ב 60%.

עמיר פרץ: 1.6% עלותם כחצי מליון.

עמיר פרץ: אם היו מתווספים 2% על כלל השכר כולל המרכיבים היה זה 600,000 ₪ לשנה.

עמיר פרץ: אם נפחית חלקים מן המשכורת אזי העלות היא חצי מליון לשנה.

עמיר פרץ: האם נכון?

עמיר פרץ: עליי לקבל מכם מידע מדויק.

שי גלי: 2% משלושים מליון הם שש מאות אלף.

רפאל קמחי: בהתחשב בזה שאנחנו חלוקים על הכל אז חצי מליון זה סביר.

אלי אלבז: לגבי דור ב', מאה ארבעים איש, הדרישה הראשונית היא להכניס את החבר'ה הצעירים האלה ללוחות שכר ואין את זה עכשיו.

אלי אלבז: אין טבלאות שכר.

אלי לוטטי: הכל לפי ראות עיניהם.

עג'אג' סייף: אתה מתחיל בשכר מינימום 20.70 ₪ ואם העובד הוא מקצועי או טוב או 'מקושר' אז ייתכן שהוא יתחיל עם שכר של 22.80 ₪ וזה במקרה הטוב.

עג'אג' סייף: לעומת זאת יש עובדים שעובדים כבר חמש שנים והם מרוויחים פחות מכאלה שהתחילו עכשיו.

עג'אג' סייף: מדובר באנשי ייצור.

עג'אג' סייף: לשאלת יושב הראש, נכון לעכשיו אין שכר של 20.70 כי אין עובדים שהתקבלו עכשיו אבל במשך השנים כן התקבלו בשכר הזה.

עמיר פרץ: מהו ממוצע הוותק של עובד?

עג'אג' סייף: 17,18,20,11,5, - משתנה.

עמיר פרץ: מהו הממוצע?

איל סבג: עשיתי ממוצע רק לגבי המתקן שלי, הוותק הממוצע הוא 7.3 שנים.

איל סבג: לשאלות יושב הראש: ישנם שנים עשר אנשים במתקן וכן, בהחלט ייתכן שזה משקף את השאר.

עמיר פרץ: מהו שכר השעה המקסימלי של עובד?

איל סבג: אני בין הגבוהים ומקבל 34.62.

עמיר פרץ: האם השכר שלך הוא כזה בגלל ענין אישי?

איל סבג: גם.

איל סבג: באתי ועבדתי כמנהל משמרת ב"דשנים וחומרים כימיים" וכשסגרו את המתקנים שם באתי לכאן דרך חבר שהכניס אותי.

איל סבג: המשכורת שלי התחילה כגבוהה יותר.

עמיר פרץ: מה טבלאות שכר עושות לך?

אלי לוטטו: נותנות לו אופק.

איל סבג: טבלאות שכר מייצרות עבורי אופק תעסוקתי ברור.

איל סבג: אמנם אני כבר מבוגר יחסית אבל החבר'ה הצעירים -

עמיר פרץ: אם היית בדור א' ומתחיל בשכר מינימים האם היית מגיע לשכר גבוה מזה שאתה מקבל?

איל סבג: ודאי.

אלי לוטטי: פי שתים.

איל סבג: את השליש מן החבר'ה - - -

רפי קמחי: פעם הדרגות היו מלאות, היתה דרגה מלאה, 12%, הורידו לחצי, אחר כך הורידו לשליש.

עמיר פרץ: כמה שנים אתה שם?

איל סבג: שלש עשרה.

עמיר פרץ: לחלק לשלש הן ארבע ומשהו זאת אומרת שאתה מקבל ארבע פעמים חצי אחוז והם שני אחוז.

עמיר פרץ: כך לפי הטבלאות.

אלי אלבז: למה 2%?

עמיר פרץ: סליחה, ששה אחוז כפול 4 הם 24 ועוד 1 תוספת ותק כפול 11 שנה.

עמיר פרץ: יוצא 35%.

אלי לוטטו: הטבלה לא עולה כסף והוא לא יכול להישאר מחוץ לטבלה כי הוא משובץ לפי ותק ולפי שכר.

אלי לוטטו: לא צריך להוסיף כסף.

אלי לוטטו: ההסכם של דור א' לגבי התוספות הוא בנפרד.

עמיר פרץ: ואז הם נכנסים למנגנון של שלושת השנים, מנקודת אפס.

אלי לוטטו: אנחנו דרשנו -בגלל שדור ב' הוא אוכלוסיה חלשה אז שנבנה עבורה מנגנון שיתן לה דרגה, 12% כל שלש שנים.

אלי לוטטו: ובגלל שהשכר הוא נמוך אז גם העלות היא נמוכה.

אלי לוטטו: אמרנו שבשנה הראשונה תינתן חצי דרגה לכולם -כי אף פעם לא קיבלו דרגות, וזה יוצא 6%.

אלי לוטטו: בשנה השניה יתנו להם רבע דרגה ובשנה השלישית רבע.

אלי לוטטו: לחלק את הדרגה השלמה לשלש שנים.

אלי לוטטו: לשאלת יושב הראש, או אז המנגנון חוזר על עצמו.

אלי לוטטו: מנגנון של דור א'.

עמיר פרץ: המנגנון הוא עלות של שליש וחצאי דרגות, עלות של שליש מכלל העובדים לפי חצי דרגה, האם יכול להיות מצב שהעלות אותה עלות אבל ההנהלה תמליץ שעובד יקבל חצי דרגה במשך שלש שנים?

שי גלי: לא, לפי המנגנון הקיים יש לה אפשרות ולכן אנחנו רוצים לשנות.

עמיר פרץ: כך אתם יוצרים קבעון, שליש לכולם.

עמיר פרץ: ואז הוא יאמר לך: איפה אני יכול להשתמש בדרגה ככלי ניהולי?

עמיר פרץ: מה התשובה שתתן לו.

אלי לוטטי: יש לו את התמריץ.

איל סבג: אי אפשר להשתמש בדרגות כדי לפגוע בעובד.

איל סבג: לכך מיועד התמריץ.

איל סבג: התמריץ הוא כמו סוג של פרמיה.

איל סבג: מי שעשה עבודתו כיאות אז מגיע לו.

עמיר פרץ: מהי המשמעות של המלצת מנהל המחלקה?

עמיר פרץ: שהרי אם העובד מקבל דרגה באופן אוטומטי אז מה אכפת לו מן ההמלצה.

איל סבג: אבל אז העובד לא יקבל תמריץ.

עמיר פרץ: עליכם להחליט.

עמיר פרץ: אם מדובר בדרגה אז יש לזה משמעות מסויימת ניהולית.

עמיר פרץ: יש מקומות עבודה רבים בהם הדרגה היא כלי של ההנהלה.

עמיר פרץ: תאמרו שאתם מבקשים שלוועד תהיה זכות להוסיף 10%, אם ראיתם שמישהו הפסיד אתם מבקשים את הזכות להשתמש במנגנון כקלף מיקוח.

עמיר פרץ: לא משתמשים בזה כי הוועד לא שש להחליט מי יקבל דרגה והרי אז כל אלה שלא קיבלו יבואו אליו בטענות אבל כך המנגנון מהווה איום מול ההנהלה.

עמיר פרץ: היא תעדיף להגיע להסכמה על תוספת על כל תוספת הדרגות מאשר שתהיה לועד זכות וטו לגבי העסקה.

עמיר פרץ: אתם בעצם רוצים לבטל את המנגנון הקיים כי תיאורטית הוא מאפשר להנהלה לתת לעובד שלש פעמים תוספת בכל שלש שנים.

איל סבג: זה בדוק.

איל סבג: הדברים בדוקים.

אלי לוטטי: זה לא רק בדוק אלא שזה גם מיושם בשטח.

עמיר פרץ: אבל זה ההסכם.

עמיר פרץ: זה ההסכם עם דור א'.

עמיר פרץ: אתה אומר שאתה רוצה להעתיק את ההסכם של דור א' ולהחילו על דור ב'.

עמיר פרץ: בהסכם נקבע שההנהלה היא זו שתחליט מי יקבל תוספת וכמה.

עמיר פרץ: את זה אתם רוצים לשנות, באופן שתהיה תוספת שכר אוטומטית בלי קשר ומשמעות לטבלאות השכר.

עמיר פרץ: כשדורשים דבר עקרוני כמו טבלאות שכר, והוא דבר עקרוני מאד שהרבה מעסיקים במשק מעדיפים להיפטר ממנו, יש בזה סיכון כי -למרות שאפשר לקבוע קריטריונים להעלאה היא עדיין תלויה בהמלצות וכד'.

עמיר פרץ: לא תוכלו להגיד שההעלאה תהיה אוטומטית.

עמיר פרץ: עדיף לכם להגיד שאתם דורשים תוספת שכר וזו האמת.

עמיר פרץ: תניחו להערות שלכם, אם קובעים מנגנון יש מקום לויכוחים על הבנייה שלו אבל יכול להיות שעובד מסוים בזמן מסוים יפסיד בגלל עובד אחר שלא עובד טוב.

אלי לוטטו: אבל יש קריטריונים ברורים.

עמיר פרץ: אל תבקשו תוספת אוטומטית.

עמיר פרץ: ההנהלה, מה שלא קשור אליך היא תחליט, כמו מענק לאיזשהו עובד כי אתה לא תתנגד לזה.

עמיר פרץ: כאן אתם קובעים עלות של הסכם קיבוצי, הסכם שיש לו גם מנגנונים.

עמיר פרץ: לטבלת השכר יש משמעות של התערבות ניהולית וזה מעצם הגדרתה.

עמיר פרץ: נאמר שיש תוספת שכר קבועה של 2% ועוד תוספת שכר של 2% וההנהלה חייבת לתת את התוספת לכולם בסוף שלשת השנים.

עמיר פרץ: זה לא דרגות.

עמיר פרץ: זה אומר שכל הדרישה העקרונית שלכם בעצם מתמוטטת.

עמיר פרץ: אם קובעים טבלאות שכר צריך לקבוע מנגנון הגנה כדי שלא יעשו עוול למישהו אבל צריך לקחת בחשבון שיהיה מצב שיש עובד שיקבל פעמיים ועובד שלא יקבל כלום.

עמיר פרץ: אי אפשר להתעלם מן הדברים שאיל אמר.

איל סבג: זה מפני שהשכר של העובדים הוא נמוך יחסית ואנחנו -בתור ועד, רוצים לתת להם אופק כלכלי.

איל סבג: הטבלה יוצרת עבורם אופק כלכלי מסוים.

עמיר פרץ: תוכלו לומר שאתם רוצים תוספת מסוימת לקבוצה מסוימת, או לקדם משהו ולוותר תמורתו על דברים אחרים, לא תצטרכו גם לקבוע את אחוזי התוספת הסופיים אבל, עלינו להיכנס למסלולים שאיתם נהיה מסוגלים בסוף להביא את המצב לכדי גיחוך.

עמיר פרץ: הרי בסוף שואלים מה מובן מאליו ומה לא ויוצא שכל הויכוח ביניכם הוא על שלש מאות אלף בשנה, האם על זה סוגרים מפעל?

עמיר פרץ: אחד יגיד שהוא רוצה לשמור על זכות ניהולית והאחר יבקש את הדרישות להגנה ואז אפשר לבנות מנגנון אבל בסך הכל מדובר כאן על שלש מאות אלף שקל ואי אפשר לריב על זה.

עמיר פרץ: הויכוח הזה נפרד מן הויכוח על מנגנונים.

עמיר פרץ: יש מריבה על כסף ויש מריבה על מנגנונים.

עמיר פרץ: ואתם יודעים מה, בעקבות ההערה שלך, גם לי לא ברור כלום.

עמיר פרץ: ככל שההנהלה מבקשת לסגור את המפעל משיקוליה שלה, עלינו להגדיר את עלות הדרישות שקשורות לענייני דור ב'.

עמיר פרץ: אחרי כן נביא את בקשתכם.

עמיר פרץ: אם תרצו את טבלאות השכר כמות שהן עבור דור א' למעט תיקון לפיו מותר לכם לערער על מקרה שבו מישהו לא קיבל תוספת משך שלש שנים, למשל, אז יהיה צורך לבנות מגנון גישור או מנגנון הכרעה אבל זה לא החלק המסובך.

אלי לוטטו: אומר לך כך.

אלי לוטטו: טבלאות השכר הן ענין עקרוני.

עמיר פרץ: האם ברור לכם שצריכה להיות מעורבות של הנהלה?

אלי לוטטו: כן.

עמיר פרץ: האם ברור לכם שהמנגנון הקיים פועל רק לפי החלטת ההנהלה?

אלי לוטטו: כן, רק צריך לשנות אותו קצת.

עמיר פרץ: לגבי דור א' יש מנגנון שעבד עשרים וחמש שנה.

עמיר פרץ: האם זה ברור?

דובר: הוא פחות טוב.

אלי לוטטו: בכל זאת, הוא רוצה רק מספר בסוף.

אלי לוטטו: הרי כל המשחק שלנו הוא על ה 12% וה 15%.

אלי לוטטו: אפשר 5% בשנה לשני הצדדים.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: את זה תתאם לפני שתבוא אל ההנהלה.

עמיר פרץ: בסיטואציה אחרת אין הקלטה ורישום אבל כאן ועכשיו יש.

עמיר פרץ: עליך לומר שהמנגנונים הם החלטה עקרונית מבחינתך וזה בסדר אבל, יש להבין שהדרישה לשנות את מנגנון של טבלאות השכר ולהיטיב אותו היא דרישה.

עמיר פרץ: ככזו, לא בטוח שהיא תתקבל.

עמיר פרץ: לגבי העלות, מהי התוספת שאתם דורשים לדור ב'?

אלי לוטטו: בממוצע דרגה שלמה לכל העובדים שהם דור ב', למשך שלש שנים.

עמיר פרץ: כלומר, 12% לכל עובד למשך שלש שנים.

עמיר פרץ: מהי העלות עבור מאה וארבעים עובדים?

דוברים: בסביבות 20 מליון.

עמיר פרץ: כלומר, אתם כרגע דורשים לדרגות בלבד 2,400,000 ₪?

אלי לוטטו: כן.

עמיר פרץ: האם אתם דורשים תוספת של אחוז ותק?

אלי לוטטו: כן.

אלי לוטטו: כל שנה.

עמיר פרץ: עוד מליון מאתיים?

אלי לוטטו: כן.

עמיר פרץ: תוספת שכר של 3,600,000 ₪ בשנה?

רפי קמחי: כן.

עמיר פרץ: זה לשלש השנים הקרובות.

עמיר פרץ: בעוד שלש שנים המנגנון עובר לחצי.

עמיר פרץ: האם נכון?

ישראל לייבוביץ': ההסכם ממשיך להתקיים.

עמיר פרץ: אבל אתם מקבלים חצי דרגה בכל שלש שנים.

איל סבג: דור ב' מקבל דרגה שלמה.

עמיר פרץ: האם גם בסיבוב הבא?

איל סבג: כל שלש שנים יקבלו דרגה?

עמיר פרץ: למשך כמה זמן?

איל סבג: כל שלש שנים דרגה שלמה.

איל סבג: בהתאם להסכם.

קריאה: הסכימו בהסכם הקודם.

קריאה: יושב הראש, יש לך פה דרגה שלמה רק בחלוקה אחרת.

קריאה: חצי דרגה ותוספות השכר - 2% האלו נותנים חצי דרגה בצורה אחרת.

קריאה: זה יוצא בדיוק אותו הדבר.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: אתה צודק שאלה 2% תוספת, בין אם הם חצי דרגה ובין אם הם תוספת אבל אתה לא מבקש 2%.

קריאה: בגלל שכבר ביקשנו לשנה הראשונה את אותו המנגנון אז אפשר להגיע לאותו הדבר.

קריאה: רצינו שבדור ב', שהעובד ירגיש באופן מיידי את התוספת.

קריאה: יכול להיות שאפשר להשאיר את המנגנון כמו שיושב הראש אומר ורק נקרא לו בשם אחר.

קריאה: הטבלה בנויה מאחוז ותק ודרגה אז באופן אוטומטי בכל שנה השכר מתקדם.

קריאה: אם נעשה את זה הם יקבלו את ה 15% כל שלש שנים כמו דור א' רק שבדור א' לפי המנגנון הזה חלק לא יקבלו דרגה, חלק עוזבים וישארו ששים וחמישה עובדים.

קריאה: יוצא שהעלות יורדת כאן כמעט למחצית מתוספת השכר עבור דור א'.

קריאה: אם אתה מפטר אנשים בסוף אתה מרוויח יותר.

ישראל לייבוביץ': לפי נתונים מן השטח, לפי תלושים של שכר של עובדים שאמורים לצאת לפנסיה, עם הדרגות הגבוהות, יוצא חסכון של 20,000 שקל על כל עובד.

רפי קמחי: לגבי תוספת ותק.

רפי קמחי: הטבלה בנויה מוותק ודרגה.

רפי קמחי: אם - - -

עמיר פרץ: כרגע הוא לא משלם לך לא וותק ולא דברים אחרים.

עמיר פרץ: האם הותק הוא אחוז לשנה?

רפי קמחי: כן.

עמיר פרץ: מהי עלותו?

עמיר פרץ: 220,000 לשנה?

עמיר פרץ: 12% של הדרגה הביאו אותנו למליון ומאתיים אלף קודם לכן.

איל סבג: לגבי עבודה ביום חופש.

אלי אלבז: רגע, הסעיף הכי חשוב בדרישות שלנו הוא התחולה.

איל סבג: לא סיימנו את ענייני דור ב'.

איל סבג: בדור ב', מעבר לטבלאות ותוספות השכר, יש את אחד הסעיפים בו הם מדגישים משהו שמפלה בין דור א' לב'.

איל סבג: אתן דוגמאות.

איל סבג: האחת היא "קריאה מיוחדת" ואם עובד מדור א' בא בעקבות קריאה מיוחדת הוא מקבל תשלום על כך אבל אם עובד מדור ב' בא אז הוא לא מקבל כלום, כאילו הוא בא בהתנדבות.

איל סבג: הרי גם לדור ב' לוקח שעה הגעה לעבודה ושעה בדרך חזרה.

איל סבג: לשאלת יושב הראש, עובד מדור א' מקבל שכר ששווה לזה שבין שעתיים וחצי לשלש וחצי שעות עבודה.

איל סבג: תלוי בשעות הקריאה.

איל סבג: אחרי תשע בלילה הוא יקבל עלות השווה לזו של שלש שעות עבודה ומחצית.

רפי קמחי: לגבי כוננות, עובד מדור ב' מקבל שכר של שעתיים על כל שתים עשרה שעות ואילו דור א' מקבל לפי סוג היום, אם יום חול או שבת.

רפי קמחי: ביום ששי הוא יקבל שכר השווה לשבע שעות וביום שבת הוא יקבל שכר השווה לעשר שעות.

רפי קמחי: תשלום חג ויום חול - אסביר.

רפי קמחי: לכל אדם יש עשרה ימי חג בשנה.

רפי קמחי: אם החג חל ביום חול והעובד בא לעבודה על המנהל לשלם לו שלש מאות אחוז אבל הם משלמים 100% לפי 186 ושוב 100% ויוצא שה 100% הוא הפרש מפלה.

רפי קמחי: דור א' כן מקבל.

עמיר פרץ: מהי העלות של זה?

עמיר פרץ: כמה עובדים?

רפי קמחי: עשרה ימים.

רפי קמחי: שמונים עובדים בערך.

רפי קמחי: כי מדובר רק בעובדי משמרת.

עמיר פרץ: שמונה מאות ימים כפול מאתיים וחמישים שקל בממוצע.

עמיר פרץ: מאתיים אלף עבור כולם.

עמיר פרץ: מהו ההפרש?

עמיר פרץ: מהו שווי כלל התוספות היחודיות לדור א'?

עמיר פרץ: לשאלתך, הן יחודיות בדור א'.

עמיר פרץ: הן לא קיימות בהסכמים קיבוציים כלליים ואתם רוצים להעביר אותן גם לדור ב'.

עמיר פרץ: בסוף אתה אומר שכלל התוספות היחודיות עולות הפרש של מליון.

עמיר פרץ: הוא יגיד לך שיש כאן הצעה להקציב חצי מליון שאתם תחלקו כפי שתרצו.

שי גלילי: הדרישה שלנו היא אחרי שירדנו.

שי גלילי: ההנהלה ביקשה שנצטמצם למספר סעיפים ספציפיים.

שי גלילי: ההערכה היא 750,000 ₪ עבור ששה סעיפים: תוספת משמרת - - -

אלי לוטטו: זה לגבי כסף ותוספת.

אלי לוטטו: מה שאין לנו כרגע ולא היה לנו, הוא דרישה חדשה שהיתה פעם וביטלו אותה, הדרישה היא של כל העובדים - -

רפי קמחי: רגע, לגבי הקביעות.

רפי קמחי: כרגע נקבעו 60 חודש, חמש שנים וזה לא ראוי.

אלי אלבז: הדרישה שלנו היא שלש שנים ויש עוד תשעה חודשים במסגרתם העובד הוא עובד קבלן.

אלי לוטטו: לשאלת יושב הראש, המעבר לקביעות לא עושה שום דבר ולא עולה כסף.

אלי לוטטו: אין לו עלות.

רפי קמחי: אין לו עלות אבל יש לו משמעות גדולה.

עמיר פרץ: אני שואל לגבי העלות.

ישראל לייבוביץ': עובד 28 שנה, עובד דור א'.

ישראל לייבוביץ': ברוטו - תשעת אלפי שקלים או עשרת אלפים שקלים אבל הם מצהירים בכל מקום שכל תלוש הוא עשרים ושנים אלף שקל.

ישראל לייבוביץ': יש להדגיש שהשכר של דור א' עם התוספות - - -

עמיר פרץ: אני דן רק בעלויות עכשיו.

עמיר פרץ: ברור שכל צד עושה מניפולציות.

אלי לוטטו: לגבי הפרישה, בעיקרון אמרנו שהפרישה תהיה מרצון, בייצוג ובייעוץ לגבי מה שמגיע לעובד הפורש.

אלי לוטטו: זו היתה הדרישה.

אלי לוטטו: ההנהלה נתבקשה להציע חבילה אטרקטיבית לעובדים.

אלי לוטטו: ההצעה לא היתה מספקת ואז -על מנת לעזור להם לשווק את החבילה שלהם דרשנו כך: הזכות לפרישה תהיה למשך עשר שנים, מגיל 57 עד גיל 67 אבל היא תחול על כלל העובדים ואז מי שאמור לצאת יחושב כאילו הגיע לגיל פרישה אחרי שצבר הכל וכל זכויותיו תישמרנה לפי הפוליסה ב"מבטחים".

אלי לוטטו: שמירת זכויות - 13.5% ועוד 7% שההנהלה תשלם.

אלי לוטטו: לגבי ביטוח לאומי - אם העובד הגיע לגיל 67 אז יקבל גם קצבת זקנה וגם את זה אנחנו רוצים.

אלי לוטטו: זה היה בהסכם חוץ ממענק הפרישה.

אלי לוטטו: מענק פרישה נדרש עם חודשי הסתגלות.

עמיר פרץ: אתה לא יכול לבקש גם פנסיה וגם מענק פרישה

נתן סרנצקי: אל תקרא לזה מענק פרישה אלא הסתגלות.

בני אלבז: העובד "נופל" בשכר בשני שליש.

עמיר פרץ: אולי המנגנון שלך צריך להיות אחר?

עמיר פרץ: אולי עליכם לבקש שחלק מן המרכיבים -למי שעבד באופן קבוע עם שעות נוספות, למשל, יהיה הבסיס של - - -

אלי לוטטו: אם אלך לשיטתך - -

עמיר פרץ: כמה "תקופת הסתגלות" אתם מבקשים?

קריאה: בהצעה האחרונה אמרנו חודש לכל שנה ולא יותר מששה חודשים.

עמיר פרץ: מהי העלות של זה?

אלי לוטטו: את הכסף ואת העלות האקטוארית יחשבו ב"מבטחים".

עמיר פרץ: תעבירו כל העלויות.

עמיר פרץ: לשאלתכם, זוהי פגישה התחלתית.

עמיר פרץ: הנושא לא ייגמר כאן.

אלי אלבז: נושא המענק הוא בעל משמעות כספית.

אלי אלבז: מענק חתימה.

אלי אלבז: חתימת הסכם.

עמיר פרץ: כשנגיע לזה אז נתמודד.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: הישיבה נפסקה בשעה 13:45 ונתחדשה בשעה 14:40 פגישה עם חברי ההנהלה

עמיר פרץ: ישבתי בפגישה עם ועד העובדים, למדתי -פחות או יותר את הדרישות שלהם, כמובן ניסיתי להבין מה הדרישות העקרוניות ולהבין מהן עלויות השכר ומהן עלויות המימון של ההסכם והדרישות, ברור שיש הבדל בין מי שמוכר לבין מי שקונה והעלות לא תמיד תהיה שווה בעיני שניהם.

עמיר פרץ: אני רוצה לשמוע את עמדתכם.

עמיר פרץ: אנחנו לוקחים בחשבון את העובדה שעדיין מתקיים תהליך גישור והבנתי שאתם מעוניינים להפסיק אותו.

עמיר פרץ: אני מבקש -קודם כל, כיוון שאחר כך נכתוב את שתרצו לצורך המסגרת, אז אם יש משהו שלא תרצה שיהיה במסגרת אז תאמר ונעצור את ההקלטה.

נדב שחר: שני דברים לא קשורים.

נדב שחר: האחד הוא שמישהו מפרסם ידיעה לפיה אני לא רוצה לבוא אל הפגישה הזו.

נדב שחר: כך הגיעה השמועה, פירסמו שאני מתחמק מלהגיע ואני רוצה לומר שזה לא נכון.

נדב שחר: דבר שני, יש לי בקשה, שהדברים יהיו חסוים מן התקשורת.

נדב שחר: אחת הבעיות של הדו-שיח והמעורבות -שתיכף אסביר אותה כי היא מרכיב מאד מרכזי בתוך סכסוך עבודה כזה, הוא כזה שהוא מביא לדיס-אינפורמציה.

נדב שחר: אין ספק שבסופו של תהליך אנחנו לא הצלחנו להביא את עמדתנו.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, אני מנכ"ל החברה, סגן יושב הראש ונציג הבעלים של כל הקבוצה של חיפה כימיקלים.

נדב שחר: הקבוצה כוללת שבע מאות עובדים על ה"פרול", שני מפעלים בארץ -חיפה כימיקלים צפון ודרום, שתים עשרה חברות - - -

עמיר פרץ: שבע מאות העובדים הם לא מחברות כח אדם!?

נדב שחר: רק אלה שעל הפרול.

נדב שחר: לא כוללים עובדי קבלן.

נדב שחר: אין אצלנו חברת כח אדם.

נדב שחר: אסביר בהמשך.

עמיר פרץ: אני בעד חסיון מפני תקשורת.

עמיר פרץ: אודיע להם.

נדב שחר: הפגישה שהיתה בועדת הכספים היתה אחת הפגישות היותר שקטות והפחות מתלהמות שראיתי בכנסת, היא היתה עניינית.

עמיר פרץ: אבל היתה תקשורת.

נדב שחר: כשרואים איזה מידע העובדים של חיפה כימיקלים אז רואים שהם קיבלו מידע לגמרי אחר.

נדב שחר: זה חלק מהלהטת הרוחות.

נדב שחר: מבקש לתת רקע, הוא חשוב.

נדב שחר: אנחנו באנו לחיפה כימיקלים לפני שלש שנים, החברה היתה על סף פשיטת רגל.

נדב שחר: אחד הגורמים לכך הוא נושא חומר הגלם שנמצא בבוררות אצל בעז אוקון.

נדב שחר: חיפה כימיקלים היא אחת החברות הקלאסיות, ידע ישראלי, פטנט ישראלי, הובלת שוק ישראלית וזו חברה שבגלל תהליכי הפרטה וחלוקה בין חברות שולטות והפיצול שלהן, היא חברה שבגלל שהיא לא שלטה על חומרי הגלם שלה היא החלה לאבד את מעמדה בעולם והגיעה לסף פשיטת רגל.

נדב שחר: בשנת 2006 הבנקים רצו למכור אותה.

נדב שחר: בשנת 2008 הגעתי אל החברה -לאחר שהוחלפו הבעלים של חיפה כימיקלים ומאז, אחת הפעולות החשובות והמרכזיות שעשינו היא בענין חומר הגלם ועד היום את הפוספט שיש בישראל אנחנו מייבאים מירדן, הם לא מוכרים לנו פוספט אלא עושים לנו את אותה המניפולציה שעושים בענין האשלג.

נדב שחר: עבדנו מול כ.י.ל., הויכוח מולם הוא משפטי, הם לא מוכרים לנו חומצה ירוקה, לא מוכרים לנו פוסטפט ועוד.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, המוצרים שהם מייצרים הם לא דומים לשלנו אבל הם מייצרים את כל חומרי הגלם שלנו.

עמיר פרץ: ולמה לא כדאי להם למכור לכם?

נדב שחר: כדאי להם רק כדאי להם לשמור אותי מעל פני המים ולקחת מונופול.

נדב שחר: האשלג הוא חלק מקרטל עולמי אז כדאי להם להשאיר את חיפה כימיקלים עם ה"אף מעל למים" ולא יותר מזה.

נדב שחר: כך הם נהנים מכל הרווח של הידע והעבודה, של חברות השווק והשאר.

נדב שחר: חלקנו בערך המוסף הוא - - -

עמיר פרץ: מהם חומרי הגלם שלך?

נדב שחר: אין.

נדב שחר: ההיסטוריה של חיפה כימיקלים היא כזו: היו בישראל אשלג, פוספט ואמוניה אבל לא מכרו.

נדב שחר: לא מכרו בגלל החרם הערבי, לא להודו ולא לסין.

נדב שחר: פרופ' ישראלי אמר:

נדב שחר: בואו נקח את הפוספט ונמציא תהליך והמציאו את חנקן-אשלגן שהוא דשן ירוק, לוקח אשלג, מוציא ממנו את הכלור, שם במקומו חנקן ועם חומצת המלח שנשארת תוקפים את סלע הפוספט וזה האחרון מייצר חומצה זרחתית.

נדב שחר: בזה יצרו שרשרת ערך והתחילו לייצר חנקן אשלגן.

נדב שחר: עד סוף שנות ה-80 חיפה כימיקלים היתה השחקן הגדול ביותר בעולם בחנקן אשלגן.

נדב שחר: קם מתחרה שהיו לו הליכי יצור יותר זולים והחברה ירדה למקומה הנוכחי אבל, אין לנו יכולת לקנות כי האשלג הוא בקרטל, ואנחנו לא יכולים להקנות מן הרוסים, למשל, כי הם לא ימכרו לנו.

נדב שחר: הקרטל בעולם הוא מאד חזק.

נדב שחר: לכן בסוף אחת הבעיות המרכזיות היא שליטה בחומרי גלם והחברה הגיעה למצב קשה.

נדב שחר: יחד עם הבעלים החדשים החלטנו ללכת בצעד -מתוך מטרה שמחיר האשלג שהוא מונופול יהיה מפוקח כמו שהוא היה מפוקח עד 2004 אבל, מאז, בעקבות מהלכים שעשינו, את כל הרווחים שלנו -והתחלנו להרוויח, אנחנו משקיעים אותם בחברה והבעלים לא מקבלים משכורת ועד היום הם לא משכו אפילו דיווידנד-למרות שמגיע להם, יחד עם זאת, כיוון שהיה לנו מבנה רעוע בבנקים היה חשוב לשפרו.

נדב שחר: השקענו במעבר ל"גד" ואת כל הכסף הכנסנו פנימה.

נדב שחר: כשבאנו לחברה עשינו מהלך -שאולי היום בראיה רפלקטיבית אפשר לבדוק אותו ולראות במה טעינו, שהרי אם הגענו לשביתה כזו ארוכה אז טעינו אבל, במה טעינו?

נדב שחר: הדבר הראשון שלחצתי לעשות הוא ההסכם בדרום.

נדב שחר: הכנסנו -ואולי אתה מכיר את הפרטים ואת ההיסטוריה טוב יותר ממני אבל, בכל מקרה, לפני שנה ומשהו עשיתי הסכם קיבוצי בדרום והכנסתי את מה שפעם היה "עוטף", חברה קבלנית שתפעלה את המקום, הכנסתי את העובדים להסכם קיבוצי.

נדב שחר: אנחנו נמצאים עכשו במהלך של - - -

עמיר פרץ: האם שני מהפעלים מיצרים יצור דומה?

נדב שחר: דומה אבל לא אותו דבר.

נדב שחר: יש מוצרים שאין בדרום אבל איכות חנקן האשלגן בדרום היא גבוהה מזו שבצפון.

נדב שחר: מצד שני בדרום אין דברים טכניים ובצפון יש אז יוצא שהמוצרים דומים אבל לא זהים.

נדב שחר: עשינו הסכם קיבוצי ובשנתיים האחרונות אנחנו מתמודדים עם בנייה של מערכת יחסי עבודה ובעצם מדובר בלהתחיל את הכל מן ההתחלה.

נדב שחר: עניינים של אמון וכו'.

נדב שחר: כשבאנו לצפון -ואולי עשינו פה טעות, הצהרנו שאנחנו רוצים לקדם את האוכלוסיות החלשות ולעשות אישהו איזון, לעצור את הקידום של האוכלוסיות הותיקות.

נדב שחר: בנוסף, יש במפעל כזה גם חוסר יעילות, אנשים שנמצאים במישרות מיותרות שלא צריך אותן.

נדב שחר: עלות העבודה של דור א' היא 26,000 ₪ לחודש ואילו עלות העבודה של - - -

עמיר פרץ: עלות העבודה 26,000 ₪ בחודש.

נדב שחר: לשאלות יושב הראש, כן, זה בממוצע.

נדב שחר: כן, יש מאה וחמישים עובדים.

נדב שחר: יש כאלה שמרויחים 38,000 ₪ לחודש ברוטו, לא כעלות.

נדב שחר: יוצא שבין עובדי המשמרות יש כאלה שיכולים להגיע למעל 30,000 ₪ ולעומתם יש דור א' שעובדים במשרדים ומרוויחים 10,000 ₪.

נדב שחר: אצלנו דור א' שעובד במתקנים מרויח יותר ממנהלי המתקנים בחוזים האישים, פי שתים מן המהנדסים בחוזים האישיים.

נדב שחר: דור א' במתקנים מרויח כמו המנכ"ל.

נדב שחר: יש לנו שתי חברות -אחת צפון ואחת דרום ולכל אחת מהן יש דירקטוריון.

נדב שחר: יש לנו חברת אחזקות שמחזיקה אותן, אני בחברת האחזקות.

נדב שחר: לצפון יש מנכ"ל שנקרא אביחי ובצפון יש את דרור.

נדב שחר: יש להם מטות נפרדים וכל מטה עוסק רק בסוגיות חוצות ארגון ומנהל ק את החברות בחו"ל.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, עלות עובד דור ב' היא 12,500 ₪, 12,000 ₪.

עמיר פרץ: כאן יש עלות עבודה של 30 מליון - דור א'.

נדב שחר: קצת יותר.

ניר יצחקי: יש 26 כפול 12.

עמיר פרץ: 26,000 כפול 105 הם 30 מליון.

עמיר פרץ: אם 3 מליון לחודש אז 42 מליון לשנה, האם נכון?

נדב שחר: זה נשמע יותר הגיוני.

עמיר פרץ: נתקדם.

נדב שחר: באנו ואמרנו שנעשה עדכונים וזה בעצם אולי הדבר שהדליק את התבערה.

נדב שחר: יש הסדר, חיפה כימיקלים היה שייך להסתדרות -ברוך זלץ ורפי מרסט וגם זולה, אלה השחקנים המובילים, היתה הידברות והיה דו שיח רציף אתם מן היום שנכנסתי למשרד ואז התחלף הוועד.

נדב שחר: ההסתדרות באה ואמרה: בואו נשלח אותם להשתלמויות, הם ועד אחר, הם פחות מכירים אבל, ניסינו -יחד איתם, להנהיג מספר רפורמות בהסכמה.

נדב שחר: אדגים.

נדב שחר: מילגות להשכלה גבוהה, למשל, היו הרבה אנשים שהיו להם הרבה ילדים והמילגה היא סכום קבוע שנחלק למספר העובדים שזכאים לה.

נדב שחר: מאז הסטודנטים נתמעטו ואז יצא שקומץ עובדים מבוגרים יותר שיש להם ילדים קיבל מילגה יותר גדולה.

נדב שחר: באנו לוועד וביקשנו לקבוע בהסכמה שגובה המילגה יהיה 4,000 ₪, את יתרת הכסף ההנהלה תכפיל ונחלק אותו באופן שוויוני לכל העובדים כמענק.

נדב שחר: קבלת המילגות תמיד קרתה בסוף שנה.

נדב שחר: אלבז חתם ורצינו את החתימה של ההסתדרות כי זה חלק מתוך ההסכם הקיבוצי, ההסתדרות לא רצתה ויצא שקומץ מדור א' קיבל שבעה אלפים או שמונה אלפי שקלים כשבע

נדב שחר: צם הוא יכול היה לקבלם כארבעת אלפים מילגה וארבעת אלפים מענק.

נדב שחר: ראינו בזה צעד לקראת העובדים הצעירים והחלשים יותר ואילו הם ראו בזה פגיעה.

נדב שחר: בסוף ניתן מענק לפי רמת השכר ומי שמרוויח פחות קיבל יותר.

נדב שחר: עשינו דיפרנציאציה הפוכה.

נדב שחר: שוב, גם זה כנראה היה טעות כי גם זה הרגיז את הקבוצה שאני אקרא לה הקבוצה החזקה לצורך הענין.

נדב שחר: ביוני 2010, חצי שנה לפני סוף ההסכם הקיבוצי, הם התקשרו עם מוטי מוראל ועם המשרד של עו"ד שמר.

נדב שחר: הם ניהלו את המשא והמתן ומיוני -וגם פה עשינו טעות, מוראל בנה עבורם איסטרטגיה לפיה הם יתקפו את המנכ"ל ברמה האישית, יגרמו לו בעיה ציבורית, הציבור ילחץ, יגרם קרע בינו לבין הבעלים, הבעלים ילחץ והם התחילו במסכת של שקרים שבגינה עורכי הדין שלנו הציעו לתבוע דיבה.

נדב שחר: אני החלטתי שאני לא תובע עובדים ושאני לא נוגע בענין הזה.

נדב שחר: כאן אולי עשינו עוד טעות כי חיכינו שזה יסתדר מעצמו ובזמן ההסכם הקודם התחילו חצי שנה של הפגנות וקריאות שונות.

נדב שחר: דרך אגב, אף אחד מהם לא נמצא במשא והמתן וגם לא בגישור אבל מבחינה ציבורית אנחנו מבינים שהחבר'ה החזקים ידעו איך להפעיל את אלה הצעירים ולרתום אותם בצורה חזקה למהלך הזה.

נדב שחר: במקביל, ההסתדרות ביקשה שנאפשר לעובדים לצאת לקורס של חברי ועד ויושבי ראש ועד.

נדב שחר: קיימנו 'שולחן עגול' עם ההסתדרות, היה זה חודש או שלושה חודשים לפני השביתה -בלי קשר אליה, והיו פגישות פורמאליות גם מחוץ למשרד יחד עם אלבז וכל האינטרס היה שהולכים למשא ומתן אבל רוצים לשמור על הנכס.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, אלבז הוא יושב ראש הועד הכללי.

נדב שחר: של שני הפורומים -דור א' ודור ב'.

נדב שחר: אין ועדים נפרדים.

נדב שחר: לוטטי למשל, נבחר על ידי מספר אנשים כי הוא מייצג רק טכנאים והנדסאים והם בוחרים לעצמם נציג.

נדב שחר: היתר בוחרים כולם את כולם.

תמיר קדישי: הועד מורכב משלושה עובדי דור ב'.

נדב שחר: אלבז הוא גם דור א' וגם דור ב'.

נדב שחר: יצא לפרישה מוקדמת, קיבל את הכסף והחזירו אותו.

נדב שחר: התחלנו משא ומתן, זה כבר הגיע עם רקע של התלהמות אינסופית, עם מסקנות ודברים נוספים.

נדב שחר: ההסתדרות אמרה: שמעו, זה תהליך ארוך.

נדב שחר: דוקא ההסתדרות, רפי מרסט וזולה אמרו: שמעו, זה תהליך שיקח זמן כי אנחנו לא נצליח להביא את העסק לידי גמר אז בואו נקיים משא ומתן.

נדב שחר: ההסתדרות ליוותה את התהליך.

נדב שחר: היתה התגוששות גלויה בין ההסתדרות, לעובדים ולנו.

נדב שחר: היתה התגוששות בינינו לבין ההסתדרות כשהיא ניסתה לייצר את המסגרת.

נדב שחר: בסופו של דבר ההסתדרות הצליחה למקד את הדיון לחמישה דברים.

נדב שחר: ישבו למשא ומתן, ישבו שם מנכ"ל החברה יחד עם ניר כדי להגדיר פערים והם הובילו את זה מטעם החברה.

נדב שחר: ההסתדרות הצליחה ליצור מעין מסגרת של נושאים ומסגרת של פערים.

נדב שחר: הרימו אלי טלפון ואמרו: שמע, התה התלהמות וכו' אז אנחנו נשב "מלמעלה", נגדר את הפערים, נקבע את מה שאנחנו רוצים לסגור ואחר כך צריך לעשות תהליך כדי "לבשל" על זה.

נדב שחר: היה זה בחודש מרץ.

נדב שחר: ביום שהיו אמורים לבוא אלי עשו הצבעת פתע והחתימו על כל העובדים על הסכם עם "כח לעובד".

נדב שחר: באותו היום עשו שביתת אזהרה.

נדב שחר: מפעל חיפה כימיקלים הוא אחד המורכבים בתהליך הכימי שלו, בא אחד מחברי הועד, והיכה במתקן שמייצר חומצה חנקנית, מתקן בקרה עם 'שלטר', ידע שאי אפשר לסגור את זה בגלל הקיטור, הוא סגר את הקיטור, והדבר גורם לדילול חומצות.

נדב שחר: זה הוריד את החומציות כמעט גרם לאירוע של אמוניה ופחדנו כי זה נושא מאד רגיש, צריך להעלות את הלחצים בצינור האמוניה שעובר במפעל, קראנו למהנדסים, סידרנו את זה וסגרנו את המפעל.

נדב שחר: באנו אל העובדים ושאלנו על מה האזהרה שבשביתה וכאן אציין שהיה לי הסכם עם אלבז כי קודם לכן באנו יחד עם ההסתדרות ואמרנו להם: נכבד כל שביתה שתהיה, לא ננסה לחסום את השער ולא להוציא סחורות מן המפעל, אנחנו רק מבקשים שהסגירה תהיה מתואמת עם המנהלים, המפעל הוא מפעל מסוכן, נעזור לכם לעשות את התהליך וגם אם השער פתוח אף משאית לא נכנסת ולא יוצאת.

נדב שחר: אנחנו לא רוצים -לא רציתי להגיע לאלימות על השער או בכל מקום אחר.

נדב שחר: זו היתה הסכמה בעל פה יחד עם ההסתדרות.

נדב שחר: אמרנו שנכבד את השביתה רק שתהיה בלי אלימות ואירועי חומ"ס.

נדב שחר: לכן יש שם אבטחה של אישים.

נדב שחר: העובדים החליטו לשבות, השער יכול להיות פתוח, אף אחד לא ינסה להיכנס בכח.

נדב שחר: הם עשו שביתה, אמרו שהם עושים השבתת מגן ואמרנו שיש רק דרישה אחת.

נדב שחר: אנחנו היינו מופתעים מול החתימה.

נדב שחר: יש אולי חמישים איש שלא חתמו אבל אולי הם לא היו שם.

נדב שחר: אמרו שלא פותחים את המפעל.

נדב שחר: אמרנו להם כך: התנאי שלנו -ואין לנו שום בעיה שתשבתו, אנחנו רוצים לדעת שאם אתם שובתים אז הליך סגירת המפעל יהיה כזה שאם ייגרם נזק הוא ישאר בתחומי המפעל.

נדב שחר: לקח זמן ואחרי חמישה ימים הם כתבו אמנה וייאמר לזכותם שהם נהגו לפי האמנה הזו.

נדב שחר: כשהתחילו את השביתה אז המנהלים השביתו את קווי הייצור.

נדב שחר: הצענו לחלק את קבוצות העובדים לפי שכר היסוד.

נדב שחר: ויש להבין שבחברה יש פער גדול בין השכר לשעה לבין התלוש של העובד.

נדב שחר: משמרות, תוספות, פרמיה וכו'.

עמיר פרץ: היתרון הוא גם החסרון.

נדב שחר: כשאתה מסתכל על תלוש של דור א' - - -

עמיר פרץ: כשאדם פורש זו בעיה.

ניר יצחקי: אין רכיבים שלא נחשבים לפנסיה.

ניר יצחקי: בדור א' רוב הרכיבים נחשבים לפנסיה למעט שעות נוספות.

נדב שחר: הצענו לבטל את החלוקה של דור א' ודור ב', לא צריך אותה.

נדב שחר: בתחילה הם הסכימו וחשבנו ש"נגמר הסיפור".

נדב שחר: בינתיים יוצא שסעיף הכוננויות הוא סעיף פיקטיבי כי אמרנו להם שלנו כדאי להגדיל את מספר העובדים.

נדב שחר: לשים מסגר ומכשירן במשמרת ראשונה, שניה, שלישית ורביעית, נוותר על כוננות ויהיה במפעל מסגר משך כל היום.

נדב שחר: כך לא נצטרך לקרוא למסגר מן הבית שלו.

נדב שחר: נגדיל את מספר העובדים.

נדב שחר: זו הצעה שהיתה גם בגישור.

נדב שחר: הרי לא ייתכן שבמקום להחזיק מישהו אז קוראים למישהו בשבת מן הבית.

נדב שחר: במקרה כזה הוא מקבל תמורה של שלושים ושתים שעות עבודה ואם זה ביום חול אז הוא מקבל תמורה של שבע עשרה שעות עבודה.

נדב שחר: לשם מה?

נדב שחר: אגב, עשינו את זה גם בדרום שהרי שם המפעל רחוק מן הישובים.

עמיר פרץ: האם בדרום אתה חייב להחזיק כוננויות לפי ההסכם?

נדב שחר: הסתבר שבהסכם אין חובה אבל יש ויכוח וכבר פרץ סכסוך על כוננויות פעם.

נדב שחר: שאלנו לשם מה כוננויות?

נדב שחר: נקח עובד יום ונבטיח לכם שהוא לא יהיה עובד קבלן.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, אין לי עובדי קבלן.

תמיר קדישי: יש להבין.

תמיר קדישי: מכוננויות נהנים בערך שבעה עשר עובדים, כולם דור א' ובדיון הם רוצים לשמור על קבוצה קטנה- - -

נדב שחר: אדגים.

נדב שחר: יש לנו מחשב תהליך, אנחנו לא יכולים להפיק כזה כי אין לנו רשיון.

נדב שחר: יש רק שני אנשים בארץ שיודעים לטפל בו.

נדב שחר: אם יש לי תקלה אני קורא לאחד מהם אבל כדי לקרוא לו מביאים קודם טכנאי ואז הוא רואה שהוא לא יכול לטפל בזה, אחר כך קוראים לקבלן החיצוני ורק הוא יכל לתקן אבל משרות שיש לנו אותן במספר גדול כמו מסגר אז אין סיבה שלא יהיה מסגר בכל משמרת כעובד רגיל.

נדב שחר: בדרום, שהיו בו פערים של נסיעה הגדלנו את צוות העובדים.

נדב שחר: זה יותר הגיוני והעבודה נעשית בצורה יותר נכונה.

נדב שחר: מה גם שכך מסופקת עוד עבודה ומתקבלת תמורה יותר טובה.

נדב שחר: הרי אין תמורה כשמישהו בא לשעה ומקבל עבור יותר שעות.

נדב שחר: כמו שאמר לי מישהו: "אני בא לחמש דקות.

נדב שחר: מתקלח, מתלבש ואתה תשלם לי שלושים ושתיים שעות עבודה".

נדב שחר: המהות היתה שבאנו ואמרנו שאנחנו מוכנים לתת לעובדים שמרוויחים עד ששת אלפי שקלים תוספות שכר שיהיו בין 22% ל 24% למשך חמש שנים.

נדב שחר: לא חילקנו את העובדים לפי דור א' ודור ב' אלא לפי שכר.

נדב שחר: מה גם שיש עובדים שהם דור א' ומרוויחים ששת אלפים שקל.

נדב שחר: מדובר, כאמור, בשכר יסוד.

נדב שחר: מי שמקבל ששת אלפים שקל שכר יסוד - - -

עמיר פרץ: זה מהותי מבחינתו של דור ב'.

נדב שחר: דרך אגב, אנחנו מאד מקפידים על כך שמבחינה משפטית אין דור א' ודור ב'.

נדב שחר: יש הסכמים נפרדים אבל יש הקלות.

עמיר פרץ: איזו בעיה משפטית יש פה?

עמיר פרץ: הרי יש פה שני הסכמים שונים.

נדב שחר: אם יש עובד מדור א' שמרוויח תשעה אלפי שקלים, ועובד מדור ב' שמרוויח תשעה אלפי שקלים אז הצענו את התוספת לעובד דור א' ולא לעובד דור ב', יצא שעשינו אפליה למרות שכאילו הממוצע הוא יותר גדול.

עמיר פרץ: אז מה בעצם אתה אומר?

עמיר פרץ: נעבור סעיף סעיף.

נדב שחר: אמרנו שעובד דור ב' שמרוויח עד 6,000 ₪ יקבל בין 22%-24%.

נדב שחר: בסוגיה של 2% נטפל.

נדב שחר: מי שמרוויח בין 6,000 ל- 12,000 -אחר כך הם ביקשו מדרג נוסף של בין 6,000-9,000 ₪ יקבל תוספת של 18% ומי שמקבל בין 9,000-12,000 ₪ יקבל 15% ומי שמרויח יותר מזה -בשכר היסוד- יקבל דרגה של 4% כל שלש שנים ועוד אחוז ותק, יחד שבעה אחוז במשך שלש שנים.

נדב שחר: הדרגה מחולקת לשלש שנים.

נדב שחר: הסכמנו -ואני לא יודע למה זה היה להם חשוב- שדור ב' יקח את טבלאות השכר ללא שינוי שכר.

נדב שחר: אמרנו שאין לנו בעיה ושגם אין לנו בעיה עם התוספת, כי דור ב' חלש יותר ולא יכול לקבל את התוספות כמו דור א', דור א' מקבל שליש, מי שמרויח 4,000 ₪ לא יכול לקבל את התוספת שלו בכל שלש שנים אז הצענו להם שהוא יקבל את התוספת בכל שנה.

עמיר פרץ: כל שנה?

נדב שחר: את התוספת נחלק לפי שנים.

נדב שחר: דור א' מקבל אחוז ותק, דור ב' יקבל כל שנה אחוז ותק ואת התוספת שאמרתי עכשיו.

נדב שחר: חילקנו את זה ל- 4% ואמרנו שכל שנה הם יקבלו אחוז ותק ורבע דרגה.

נדב שחר: הם רצו שדרגה תהיה 12%.

נדב שחר: הם רצו שהכל יסתכם ל 12%.

נדב שחר: הצענו לחלק את אחוזי הותק ואת היתרה -אם זה חמש אז אחוז ותק ועוד שליש, אם 4 אז אחוז הותק ועוד רבע.

נדב שחר: לדור ב' זה קצת שונה.

נדב שחר: הצענו שנסכים על האחוזים, שזו תהיה ה"אריזה" והם יוכלו לפרק אותה כפי שירצו.

נדב שחר: לגבי הפנסיה, הצענו בתחילה משהו יותר מצומצם והם הרחיבו את זה.

נדב שחר: הצענו להם מגיל 57 והם רוצים עכשיו 59 או 57, שכל מי שרוצה לצאת לפנסיה יגיש את המועמדות שלו, ההנהלה תחליט אם היא מוכנה שהוא ייצא, אחר כך במשך חמש שנות ההסכם - - -

עמיר פרץ: הם מדברים על שלש שנים.

נדב שחר: ההסכם החדש ייחתם לחמש שנים.

עמיר פרץ: אז למה הם מדברים על שלש שנים?

ניר יצחקי: הדברים שלהם משתנים כל יום.

עמיר פרץ: יש לברר את הנקודה הזו.

נדב שחר: היום שבו יצאו אנשי ההסתדרות -ואי אפשר להגיד על זלץ או על מסט שהם אנשים קלים ולא יודעים לעשות הסכמים קיבוציים אבל ביום שנכנס "כח לעובד" ובא ארגון ואומר שהוא רק נותן כח אבל אין לו אחריות, אז יוצא ש"אין כאן מבוגר אחראי", ואז זה הלך לשום מקום.

נדב שחר: הציעו להכניס את עובדיה.

נדב שחר: גם אני מכיר את הדירקטורים בחברת התעופה.

נדב שחר: בא עובדיה ודיבר אתי.

נדב שחר: אמר: מה שמסכמים במשא ומתן צריך לקדם להמשך.

נדב שחר: ישבתי אתם יומיים, שמונה עשרה שעות, הגענו למסקנה על חמש שנים, הגענו על המבנה של הפנסיה, ואחר כך, כל פעם שזה חוזר - - -

עמיר פרץ: באיזה מעמד ישב שם עובדיה?

נדב שחר: סתם, הם ביקשו ממנו.

נדב שחר: חלק מן העובדים הכירו אותו וביקשו ממנו להיות מתווך.

נדב שחר: הוא רק ישב.

נדב שחר: אחר כך הוא הלך ואני נשארתי אתם.

נדב שחר: על מנת להבין את הסוף, זה צירוף של כח לעובד, מוטי מוראל ועו"ד שמר, הם לא אנשים שמאד רוצים להגיע להסכם שיפתור את הבעיה.

נדב שחר: מה עוד שההתלהמות היא אינסופית.

נדב שחר: ניסינו להגיד להם שאחד כמו ברוך או מסט הוא מעין מבוגר אחראי ובואו נלך הלאה.

נדב שחר: סיכמנו אתם גם את חמשת השנים, מנהלים מאבק של שנה, ואי אפשר עכשיו - -

עמיר פרץ: נשווה עלויות בין ההצעות שלך לבין מה שהעובדים מציעים.

נדב שחר: רגע, הצענו פנסיה.

נדב שחר: לנו יש זכות להוציא עובדי כפים כי רובם מעדיף לצאת לפנסיה.

נדב שחר: סיכמנו שנוציא שלושים עובדים שהם עובדי כפים לאורך חיי ההסכם וכנגד זה הם רוצים לחייב אתכם שאם עובד מבקש ואנחנו לא מוציאים אותו, שתהיה להם הזכות לחייב אותנו.

נדב שחר: הסכמנו.

נדב שחר: חוץ מזה נתנו להם עוד 10% שהם ביקשו, לפיהם לנו יש 10% ולהם 10% ולפיהם, אם אני מחליט למשל להוציא את ניר אבל הוא לא רוצה אז הם יכולים להחליט.

נדב שחר: חוץ מזה הם ביקשו שמחוץ לעובדי כפים תהיה להם אפשרות להביא עוד ארבעה שמות של עובדים שאם העובד מבקש לצאת אז הוא יכול לחייב אותם לצאת לפנסיה.

עמיר פרץ: כל ההצעות האלו, האם הגשתם אותן בכתב?

נדב שחר: כן, יש הכל.

נדב שחר: ביקשו ארבעה שמות מאתנו, שניתן ארבעה והסכמנו ושוב עשינו מנגנגון לפיו אנחנו יכולים להציג ארבעה נוספים שהם לא עובדי כפים.

נדב שחר: ראינו שאין בכלל אוכלוסיה כזו שיכולה לצאת אבל זה נותן לכל צד אפשרות לבטל את הענין הזה.

נדב שחר: סיכמנו.

נדב שחר: לגבי פנסיה, הצענו להם קופת "מבטחים" כלומר, כל עובד יוצא לפי התכנית שלו ב"מבטחים" - - -

עמיר פרץ: לפי מצבו היום או לפי מצבו בגיל 67?

נדב שחר: לפי מצבו היום.

נדב שחר: המעביד ממשיך להפריש עבורו את התנאים הסוציאליים אלא אם כן הוא הגיע למקסימום ודרך אגב, למעט מקרים בודדים, רוב העובדים הגיעו כבר ל 70%.

נדב שחר: בין ששים ומשהו לשבעים אחוז.

עמיר פרץ: מה מונע ממך להסכים שהוא יחושב לפי גיל 67, הרי הם ממילא הגיעו למקסימום.

דובר: לא כולם הגיעו למכסימום.

נדב שחר: מי שהגיע למכסימום מקבל לפי המקסימום.

תמיר קדישי: הם רצו להקדים את גיל הפרישה.

תמיר קדישי: ככל שהם מקדימים את גיל הפרישה אז כמובן שהם מתרחקים מן ההפרשה המקסימלית.

תמיר קדישי: ככל שמרחיבים את האוכלוסיה הזכאית אז יש לזה משמעות כספית.

נדב שחר: קודם נסיים את תיאור החבילה כולה.

נדב שחר: לגבי פדיון ימי מחלה, הסכם של 50,000 ₪ נוספים.

עמיר פרץ: כל הנושאים האלה הם סעיפים מתוך ההסכם הישן ואתה מסכים להם.

נדב שחר: נתנו אפשרות -וכל מי שיצא עשה כך, להוון את הכספים ולקבלם כפיצויים מוגדלים.

נדב שחר: את כל הכסף, גם את הגימלה, מהוונים את זה לפי 4% ואפשר לקבל את כל הכסף.

נדב שחר: הענין הוא שרובם -בצדק, בגלל שהם עובדים ותיקים, כדאי להם לפרוס את הסכום וליהנות ממס מופחת.

נדב שחר: מה גם שיש להם מכתב פיטורין והם יכולים לתבוע תשעה חודשים מן הבטוח הלאומי בגלל הגיל שלהם.

עמיר פרץ: לא נכון, פנסיה תקציבית היא הכנסה.

תמיר קדישי: אבל כשמקבלים את זה בפיצויים ויש טופס 161, אז זה נחשב כמו פנסיה תקציבית.

נדב שחר: ביקשנו לשנות את דור א'.

נדב שחר: הדרישה המרכזית לגביו היא זו: לדור א' יש היום איזה הסכם לפיו הם מקבלים 250 ימי מחלה ועוד מינוס תשעים זאת אומרת שאם יש - - -

עמיר פרץ: ימי מחלה בזמן הפרישה?

נדב שחר: לא לא, לא, מאתיים וחמישים ימי עבודה והעובד יכול להיכנס למינוס תשעים, הוא יכול להיות חולה שנה וחצי.

עמיר פרץ: אין לו פדיון של זה.

נדב שחר: יש לו פדיון בסוף, ביציאה לפנסיה יש פדיון.

דובר: אחד המענקים לפרישה הוא 250,000 ₪.

עמיר פרץ: זאת אומרת שכל מי שצובר ימי מחלה ולא חלה רשאי לפדות את הימים בתום עבודתו.

ניר יצחקי: יש איזשהו מפתח.

ניר יצחקי: צריך להגיע עד 22,000 ₪ בערך, משהו כזה.

ניר יצחקי: עוד לגבי הפדיון אמרנו להם שאין לנו בעיה עם הפדיון רק שינהלו רישום ו - - -

עמיר פרץ: כמה מתוכם המוסד לבטוח לאומי משלם לך?

ניר יצחקי: כלום.

ניר יצחקי: אסביר.

ניר יצחקי: כולם מבוטחים בפנסיה מקיפה, ובכזו, אחרי שלושה חודשים של מחלה המבוטח נכנס ל"נכות זמנית".

ניר יצחקי: אחריה, אם יש לעובד מחלה קשה, למשל, הוא נכנס "לנכות קבועה" ויוצא לפנסיה מתוך הקרן.

ניר יצחקי: זאת אומרת, עובד רגיל שאין לו את זה, אם הוא חלה יש לו עד שלושה חודשים ימי מחלה ואחר כך הבטוח הפנסיוני משלם תחת הגדרה של מחלה זמנית, אחר כך מחלה קבועה והשאר נשאר במסגרת הפנסיה.

ניר יצחקי: "מבטחים" לא מוכנה להפעיל אצלנו את המנגנון הזה כי יש לנו הסכם לפיו אנחנו חייבים לשלם לעובד 250 ימי עבודה אבל בשנה יש פחות מ 250 ימי עבודה.

ניר יצחקי: יוצא שאין מאיפה לשלם את המינוס של התשעים.

ניר יצחקי: מבחינת הבטוח, אם העובד מבוטח ב"מבטחים" אז העובד מוגן.

ניר יצחקי: אחרי תשעים יום הוא יוצא ל"נכות זמנית" ואחריה "קבועה" ואחריהן פנסיה.

ניר יצחקי: הם לא מסכימים כי אל"ף, בפועל, מי מנצל את זה?

ניר יצחקי: אם יש עובד שקיבל סרטן, חלילה, למשל, אז אנחנו דנים בו מחוץ למסגרת הזו, הבעיה היא עם כאבי צואר וכאבי גב.

ניר יצחקי: זה לא שמנצלים את זה מאה וחמישה עובדים כי יש הרבה עובדים שהם נאמנים וטובים ולא צריכים להגיד את דיבתם רעה, הם עובדים טובים אבל - - -

עמיר פרץ: מהי העלות של ?

עמיר פרץ: כמה ניצול יש?

נדב שחר: שלושה או ארבעה עובדים שמנצלים את זה.

ניר יצחקי: המיכסה נמלאת כל הזמן.

עמיר פרץ: מן הישנים היא נמלאת.

קריאה: הוא לוקח חודש או חודשיים וחוזר.

קריאה: חודש או חודשיים וחוזר.

עמיר פרץ: זה נכון שאם נעוץ קוץ באחוריך הרי הוצאתו דחופה יותר מאשר טיפול ברגליים אבל אתה רוצה לקחת את הקוץ ולהפוך אותו לדבר מרכזי.

עמיר פרץ: הרי בסוף מוציאים את הקוצים שמרגיזים ולא בהתחלה.

קריאה: אומר לך מהי החשיבות.

קריאה: האמת היא שרוב העובדים עובדים יפה אבל - - -

עמיר פרץ: עזוב את זה, נגיע לזה.

עמיר פרץ: כך זה בחיים.

עמיר פרץ: אין מיקשה אחת.

עמיר פרץ: לא לפי העובד הטוב ביותר ולא לפי קיצוניות אחרת.

עמיר פרץ: נחזור.

עמיר פרץ: נדבר על נפח.

עמיר פרץ: אם רוב העובדים דור א' ואין אחד מהם שמקבל 6,000 ₪ אז למה עשיתם את האבחנה לפי 6,000 ₪?

עמיר פרץ: למה לא לפי ההגדרה הקיימת?

נדב שחר: אין לי בעיה.

נדב שחר: קח את דור ב' וחלק אותו לשנים תקבל את אותו הדבר.

ניר יצחקי: זו היתה דרישה של הועד.

נדב שחר: הם רצו לחלק את זה.

עמיר פרץ: למה אתם מחלקים את דור ב' לשניים?

נדב שחר: את התוספות?

עמיר פרץ: כן.

נדב שחר: כי אני חושב שמי שמרוויח עד 6,000 ₪ ומי שמרוויח עד 9,000 ₪ ויותר שונה מן האוכלוסיה החלשה.

נדב שחר: לה תרצה לתת יותר אחוזים.

עמיר פרץ: אבל הוא נכנס לפני שנה ואילו הותיק עובד כבר חמש עשרה שנה.

עמיר פרץ: איך אתה רוצה שאני, כעובד שעובד כבר חמש עשרה שנה, אראה שמישהו נכנס אתמול ומרוויח כמוני?

ניר יצחקי: זה בכלל לא יכול לסגור את הפערים, דח'ילק.

נדב שחר: פה בדיוק הרמאות בנושא של האחוזים.

נדב שחר: כל אחוז שדור א' מקבל שווה לשני אחוז אצל דור ב'.

נדב שחר: זאת אומרת שאם יש עובד שהגיע כבר לשכר של 10,000 ₪ והוא מקבל 3% תוספת ולעומתו, יש עובד שמקבל 5,000 ₪ אז הסכום שונה.

נדב שחר: אני אומר שאני רוצה להאיץ את הצעירים למעלה, אני לא רוצה שכולם ילכו באותם קווים אלא להאיץ את העובדים שהם בשכר הנמוך והם ילכו בשיפוע והשיפוע, אגב, הוא לא כל כך גדול.

נדב שחר: תסכים אתי שאתה רוצה לטפל במי שמרוויח שכר נמוך.

עמיר פרץ: תלוי.

עמיר פרץ: עזוב את הפופוליזם הזה.

עמיר פרץ: מה הקשר?

עמיר פרץ: האם נקח אותך כדוגמה?

עמיר פרץ: האם נשווה את שכרך לזה של האחרים?

עמיר פרץ: לא, כי זה לא רלבנטי.

עמיר פרץ: אחד הוא מנכ"ל, אחד מנהל אגף ואני לא נכנס לזה.

עמיר פרץ: אי אפשר להתעסק עם זה ולקדם את אלה שנמצאים בדרגה הנמוכה.

עמיר פרץ: אפשר גם להתחיל סולם שכר גם מדרגה אמצעית אבל הכל לא נכון.

עמיר פרץ: קודם כל נתחיל להבין את ההפרש שבין העלויות.

עמיר פרץ: הרי בסוף, מעבר לעקרונות שלך ושלהם, כי לגביהם נמצא מנגנונים שמסדירים את הענין וזו לא הבעיה, בסוף הויכוח הוא על עלויות.

עמיר פרץ: הרי עשית את החישובים שלך לפני שהִצעת הצעות.

עמיר פרץ: נתחיל מן העלות.

עמיר פרץ: תתחיל מן העקרונות שעליהם אתה לא מוכן לוותר: אתה רוצה להיות מעורב בקביעת הפורשים, שלא יהיה מנגנון של פרישה מרצון ואז כל הטובים ילכו, וזו דרישה לגיטימית, מן הצד השני יש את הדרישה שלהם לפיה לא יכול להיות שרק אתה תקבע מי יפרוש אז יוצרים מנגנון לשם כך.

נדב שחר: יצרנו מנגנון.

נדב שחר: ואגב, מראש הלכנו ל - -

עמיר פרץ: בסדר, יש דברים שהם עקרוניים, אתה רוצה סמכויות ניהול, הם רוצים מעורבות וכו'.

עמיר פרץ: אחר כך אפשר למצוא את המנגנונים אבל תחילת הענין וסופו הם להבין מהו ההפרש בין העלויות.

עמיר פרץ: לפי מה שאתה אומר המספרים שהם מתארים שונים ממה שאתם מתארים.

עמיר פרץ: אתם יושבים בדיונים ועוד לא למדתם אחד את השני.

נדב שחר: ראה, ביקשנו, למשל, לבטל את הכוננויות או לעשות את זה יותר רציונלי, ודוגמה נוספת: מחלקים כריכים בבוקר ויש ארוחת צהרים חמה, יש ציבור ש"היסטורית" - יש לו ארוחת בוקר בבוקר, אמרנו: "זה לא הגיוני, נחלק לכולם כריכים".

נדב שחר: הם אולי רגילים לאכול בחדר האוכל אבל הוא פתוח עד לתפוסה של עשרים איש, שלושים איש.

נדב שחר: גם ההנהלה לא אוכלת שם את הכריך.

נדב שחר: גם המנהלים אוכלים כריכים.

נדב שחר: יש קבוצה שחדר האוכל בבוקר הוא רק עבורה.

נדב שחר: מעורבות בקרן עדתית.

נדב שחר: בא מבקר פנים שבא עם תביעות אבל צריכים להיות מעורבים ועל ארוחת צהרים הסכימו.

נדב שחר: אלה הסעיפים.

עמיר פרץ: למה לא התקדם התהליך עם המגשרת?

נדב שחר: אתה יכול לפנות אל המגשרת.

עמיר פרץ: מה דעתך.

עמיר פרץ: אני רוצה לדעת איפה העלויות.

עמיר פרץ: כמה אתם מציעים כעלות של תוספת שכר לדור א' וכמה לדור ב'?

נדב שחר: לדור א' אנחנו מציעים 3%.

עמיר פרץ: 3% במקום 4%?

עמיר פרץ: כולל תוספת ותק?

תמיר קדישי: כולל הכל.

תמיר קדישי: כן.

עמיר פרץ: אז יוצא שאתם מציעים 2%.

קריאה: 2% פלוס ותק הם 3%.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: מה שיש לך בתוך ההסכם אינו תלוי בך.

עמיר פרץ: תוספת ותק אינה תלויה בכך.

נדב שחר: לגבי ההסכמים של חיפה כימיקלים, כדי שלא ניפול בתוך המנגנון הזה - - -

עמיר פרץ: ההסכמים הסתיימו.

נדב שחר: הם טוענים שלא.

עמיר פרץ: הסכמים, גם אם הם נגמרים, מבחינה קיבוצית, הדברים הבסיסיים ועלויות שכר לא מתבטלים.

נדב שחר: רק שנבין, חיפה כימיקלים נתנה לדור א' אחוז ותק אבל, המשחק -לאורך כל השנים, היה על דרגה.

עמיר פרץ: נגיע לדרגה.

עמיר פרץ: אמרנו שיש את נושא הדרגות.

עמיר פרץ: יש אחוז תוספת ותק שבתוך ההסכם.

עמיר פרץ: יש דרגות שהן לפי שלושה שלישים ויש להנהלה סמכות להתערב שם.

קריאה: חוות דעת מנהל.

קריאה: גם חלוקת הדרגה וגם העלות.

עמיר פרץ: אבל אין לך זכות להפחית מן החלק היחסי של שליש.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: היו הסכמים לפיהם זה שלישים והיו אחרים.

קריאה: הדרגות מתחלפות.

עמיר פרץ: מבחינת העלות.

עמיר פרץ: אנחנו בנושא עלות ולא במנגנון.

עמיר פרץ: וזאת אומרת שלגבי חלוקת דרגות אין ויכוח על העלות.

עמיר פרץ: אם כך, איפה הויכוח?

עמיר פרץ: לגבי תוספת שכר בהסכם הקיבוצי, הם דורשים 2% האם נכון?

נדב שחר: אני לא יודע.

עמיר פרץ: מה שדרשו מכם.

ניר יצחקי: זו דרישה שהגיעה אל המגשרת.

קריאה: מנגנון של אחוז ותק וחצי דרגה כל שלש שנים, המשמעות שלו -לחמש שנות הסכם היא שהעלות של 9%, מתוך 26,000 ₪ זה כמעט 2,600 ₪.

קריאה: ואגב, אני חברה דולרית, גם בזה צריך להתחשב.

עמיר פרץ: לפי הדרישות שלהם, לגבי תוספת השכר לדור א', הם מחשבים לפי עלות השכר שהיא 30 מליון וכאן אנחנו מתחילים עם זה שלפי החישובים שלכם היא 40 מליון.

קריאה: לא, אנחנו מחשבים עלות שכר לפי 33 מליון.

קריאה: -

עמיר פרץ: אז הסכום שלנו יותר גבוה.

קריאה: 26 כפול 12.

עמיר פרץ: זה לא הויכוח.

עמיר פרץ: בסוף הכל יחסי.

עמיר פרץ: אם לפי הסכומים שלכם, אם אתה מחשב לפי 33 מליון, לפי הצעה שלך, שהיא נשארת למעשה בעלות של הדרגות שהן שוות ערך ל 6% בשנה, האם נכון?

קריאה: לא, שלש שנים.

קריאה: 6% לשליש מן העובדים.

קריאה: בכל שנה שליש מן העובדים מקבל אותם.

קריאה: בממוצע 2% לשנה.

קריאה: עשיתי את החישוב.

עמיר פרץ: הדרגה היא 2%, הוותק הוא 1% ומה שהם דורשים הוא תוספת שכר של עוד 2%.

עמיר פרץ: האם נכון?

קריאה: הם רוצים תוספת של 5% כלומר, 25% במשך חמש שנים.

קריאה: האם החלכאים והנדכאים רוצים גם כן חמישה - - -

עמיר פרץ: רגע, טרם הגענו לשם.

עמיר פרץ: קודם נבין את הסכומים ואחר כך נבין אידיאולוגיות.

עמיר פרץ: טרם אמרתי מילה על דעותיי.

עמיר פרץ: בוא נבין על מה הויכוח.

עמיר פרץ: אני שואל באופן פשוט: מהי ההצעה שלהם לדור א'?

עמיר פרץ: דרגות ואחוז ותק מופנמים בתוך ההסכם.

נדב שחר: זה שווה ערך ל 3 מליון שקל בשנה.

נדב שחר: אם תקח עלות של 3% לשנה אזי בשנה הראשונה העלות היא מסויימת.

נדב שחר: לשאלת יושב הראש, כשאתה מסתכל על מאזן אתה בודק בכמה העבודה שלך תגדל.

נדב שחר: אם בשנה הראשונה היא עולה ב3% אז האם בשנה השניה היא תעלה ל 6%.

נדב שחר: אני מסתכל לא רק על היום אלא גם על השאלה לאן התוצאה תוביל אותי.

עמיר פרץ: אחר כך תדבר על החלק המצטבר.

עמיר פרץ: בואו נראה כמה שנה מנוצלת.

עמיר פרץ: אחר כך נדבר על תקרות ונעשה חישובים.

קריאה: אבל עלינו להבין שבסוף כל הדרישות האלה הן -

עמיר פרץ: בסדר, מאה אחוז, אז תגיד שאינך יכול.

עמיר פרץ: תאמר שאתה יכול להתקיים עם עלות שהיא עד תקרה מסויימת.

עמיר פרץ: קודם כל נסכים על התשובה לשאלה מה השווי לשנה.

עמיר פרץ: אתם מציעים להישאר בהסכם הקיים כשדור א' חותמים על ההסכם והם אומרים שהם לא יקבלו כלום.

עמיר פרץ: זה מבחינת תוספת שכר ולא מבחינת תוספת עלויות.

תמיר קדישי: זה לא מדויק.

תמיר קדישי: הם באו בגישה, יש הסכם -ואי אפשר לנתק את זה מכאן, זה גם עונה במדויק לשאלה של יושב הראש - - -

עמיר פרץ: מה שאני רושם לעצמי הוא רק לעצמי.

עמיר פרץ: תגידו לי אם אני צודק.

עמיר פרץ: נאמר שמישהו בדיוני מביא את הכסף רק תאמרו לי אם אני צודק.

עמיר פרץ: האם 3% לשנה -שאותם אתם מציעים, ואתם אומרים שאת התפתחות השכר של דור א' אנחנו לא מתכוונים לשנות כי גם כך היא יותר מדי בעינינו - - - אתם אומרים והמנכ"ל אומר שהוא חייב לצפות את העתיד וזה בסדר, הוא חייב לראות מה בעוד חמש שנים ואם אני לא אפתור את הנקודה הארכימדית אז יש מצב שכבר לא אמכור כלום בשוק כי הכל יעלה לי יותר מדי לכן, אני מבחינתי, לגבי דור א' אני מוכן לראות את ההסכם החדש כאילו הוא בעצם הסכם מתמשך ומשמעו של דבר הוא שאין תוספת שכר בגין ההסכם החדש אלא רק 2%.

קריאה: ואותה חצי דרגה.

עמיר פרץ: כן, 2% בגין דרגות ועלויות.

עמיר פרץ: מתחלק לשלשה ואחוז ותק.

עמיר פרץ: זה מה שאתם מציעים, 3% תוספת.

עמיר פרץ: כן?

קריאה: כן.

עמיר פרץ: יפה.

קריאה: הווה אומר שעלות השכר של דור א', לפי ההסכם הזה של חמש שנים, תגיע למעל 30,000 ₪.

עמיר פרץ: עזוב את זה רגע.

עמיר פרץ: 33 מליון כפול 3% - מהי העלות?

קריאה: מליון בשנה הראשונה.

קריאה: שנה שניה זה כבר שני מליון, כי זה תוספתי.

קריאה: שנה שלישית זה שלושה מליון ובשנה החמישית זה חמישה מליון.

קריאה: ואתה שואל מהי האחריות שלנו?

קריאה: האחריות שלנו היא לא לגרום למצב שבו בשנה החמישית יהיו פיטורין.

קריאה: הרי לא מדובר בחלכאים ונדכאים אלא שהשכר שלהם הוא כמו של שלשה מורים, למשל.

עמיר פרץ: זה ברור שהבסיס הוא בסיס מצטבר.

עמיר פרץ: גם כשאתה עושה בהסכם של המיגזר הציבורי 2% בשנה אז ברור שבשנה השניה מדובר ב 4% ולא ב 2%.

קריאה: זה לא מליון בשנה.

קריאה: שאלת כמה זה עולה לנו וזה לא רק מליון בשנה.

עמיר פרץ: מקבל את הגישה.

עמיר פרץ: אתה אומר שאתה מוכן -בהנחה וההסכם הוא לחמש שנים, לתוספת 1% 2%.

עמיר פרץ: אני רק רושם את ההצעות.

עמיר פרץ: לגבי דור ב', מאה וארבעים איש, בבקשה.

קריאה: הצענו לקבוצה הנמוכה.

עמיר פרץ: כמה היא?

עמיר פרץ: בין אם נמוכה ובין אם לאו.

עמיר פרץ: הרי המשכורות הגבוהות הן בעיקר למנהלי המחלקות, אלה שיש להם איזו אחריות.

עמיר פרץ: דור ב' לא נמצא במצב לפי הפערים הם כל כך גדולים, למעט מי שנכנס לעבודה אתמול.

נדב שחר: יש כאן שאלה ודרך אגב, יכול להיות שכאן טעינו, באנו בגישה יותר סוציאליסטית ואמרנו: מי שמרוויח - - -

עמיר פרץ: סוציאליזם הוא הפוך ממה שאתה אומר.

עמיר פרץ: אמי היתה עובדת מכבסה, כשהיא היתה בת עשרים וחמש-שלושים היא סחבה שלושים שק לשעה והרויחה משכורת כזו וכשהיא היא היתה בת חמישים וחמש היא סחבה עשרה שקים לשעה והרויחה משכורת כזו ובאה בחורה צעירה ואומרת: מה הזקנה הזו עושה?

עמיר פרץ: הגישה הסוציאליסטית היא מעגל סגור והצעירה הזו צריכה להבין שמחר תבוא צעירה אחרת שתתן לה את זכות הקיום.

עמיר פרץ: לפי התפיסה הניהולית שלך היו צריכים לפטר את אמא שלי ולהביא מישהי בחצי המחיר.

עמיר פרץ: מה שאתה מציע הוא לא סוציאליזם אלא הפוך לחלוטין.

עמיר פרץ: זוג צעיר שיש לו ילד אחד והם גרים בדירת שלושה חדרים וההוא כבר יש לו ארבעה חדרים לפי מעגל חיים אז מה זאת אומרת?

עמיר פרץ: האם אתה עכשיו מצגי לי סוציאליזם, הרי זה פופוליזם מה שאתה עושה.

עמיר פרץ: עזוב, סוציאליזם זה כשמישהו בין עשרים ושתים צריך להרויח מחצית מזה שהוא בן חמישים וזה האחרון יעשה חצי מן העבודה ממנו.

עמיר פרץ: לפי השיטה שלך צריך לפטר את אבא שלי.

עמיר פרץ: אתה יוצר דור שרוצה להרוג בסכינים את הדור שלפניו.

עמיר פרץ: ה מה שאת אומר.

עמיר פרץ: אתה אומר שההוא רק התחיל לעבוד ואני רוצה לעזור לו.

עמיר פרץ: אני לא רוצה לעזור למי שמרוויח שנים עשר אלף למרות שהוא כבר שבע עשרה שנה בעבודה.

קריאה: לגבי העובד שמרוויח שנים עשר אלף - לא אמרנו שהוא יקבל הפחתת שכר וגם לא אמרנו שהוא לא יקבל שכר הוא רק יקבל אחוז יותר קטן מן התוספת שיקבל האחר.

עמיר פרץ: זו גישה ניהולית.

עמיר פרץ: אל תגידו לי שזה סוציאליזם.

עמיר פרץ: נקודה.

קריאה: כשאתה מסתכל על קבוצת העובדים של בעלי השכר הגבוה, כשאתה משפר אותו בעוד אחוז או שניים, ביחס לקבוצה היותר יקרה, אז בסופו של תהליך אתה שומר על עצמך מבחינת השכר שלהם אבל אתה סוגר -במשהו לא גדול- מערכת של פערים.

עמיר פרץ: זו לא בעיה שלך.

עמיר פרץ: קח למשל את המתמחים.

עמיר פרץ: הם הגיעו למצב שלהנהלה, לממשלה, לא היתה ברירה אלא לעשות מהלך כי הם איימו בפיטורין.

עמיר פרץ: אם אני מרויח ארבעת אלפים שקל והמעסיק שלי מרויח חמישים אלף אז אני לא עובד ונוצרת בעיה ניהולית שנוגעת לשרש הענין.

עמיר פרץ: אתה לא שם.

עמיר פרץ: אתה לא במצב כזה.

עמיר פרץ: אם נניח, מתוך מאה וארבעים העובדים, כמה מקבלים ששה עשר אלף שקל?

עמיר פרץ: מחצית?

עמיר פרץ: פחות?

עמיר פרץ: אז אתה מבין על מה אני מדבר?

עמיר פרץ: האם הם יתפטרו אם הם יקבלו את מה שהועד דורש?

קריאה: שמע את הסיסמאות בחצר.

עמיר פרץ: זה לא ענין שלך.

קריאה: למה זה לא ענין שלי?

קריאה: אומרים לאחד: הם דופקים אותך, אתה מרויח חמשת אלפים.

עמיר פרץ: אני מביא לך מאה וארבעים עובדים עם רמת המוטיבציה שאתה דורש.

עמיר פרץ: אתה אומר שהעלות לא מקובלת עליך וזה בסדר אבל לומר שאתה תחלק את הכסף זה דבר שקודם כל אין בו שום תוחלת, זה יעשה הפרדות שאתה תשלם עליהן.

עמיר פרץ: כל החיים יהיה לך מישהו למעלה, כל החיים, אני אומר לך, אנשים יגידו: אנחנו ותיקים, יודעים מה האופק ולאן אנחנו הולכים, הם לא משחקים את המשחק של ההשוואות בין ששת אלפים לשמונת אלפים.

עמיר פרץ: עזבו את השאלה הזו, מדובר בסך הכל במאה ארבעים עובדים - האם תחלק אותם עכשיו לשלש או לארבע קבוצות?

עמיר פרץ: באחת מקבלים ששת אלפים, בשניה שנים עשר?

עמיר פרץ: עזוב, אתה תגיד לי מהי העלות ונחלק אותה.

עמיר פרץ: אל תיכנס אל המשחק הזה.

קריאה: אשאל אותך שאלה.

קריאה: בוא נוסיף לכולם מאה שקל לחודש.

קריאה: האם אתה בעד או נגד?

עמיר פרץ: נגד.

עמיר פרץ: תוכלו לתת מענק חד פעמי.

קריאה: לא.

קריאה: נאמר שבמקום תוספת שכר של אחוזים ניתן מאה שקל.

קריאה: אם נותנים מאה שקל אז מי שבשכר הנמוך קיבל יותר.

עמיר פרץ: ברור, נניח שאתה נותן מתנה לחג - - -

קריאה: אבל אני מדבר על תוספת שכר.

קריאה: לא על מתנה.

עמיר פרץ: לא רק שזה קבוע לכולם אלא העובד הבכיר שילם יותר כי ההפרשה שלו לוועד לצורך המתנה היא יותר גדולה.

עמיר פרץ: דוגמה אחרת, - - -

קריאה: כל מה שתגיד - אצלנו נותנת ההנהלה ולא הוועד.

קריאה: השי לחג, אגב, אצלנו, השווי שלו הוא מן הגבוהים בארץ.

עמיר פרץ: אל תיכנסו לסיבוכים.

עמיר פרץ: גם כך זה מסובך.

עמיר פרץ: בור שהם לא יסכימו להצעה שלכם לדור א' אבל בואו נראה בדיוק מהי.

עמיר פרץ: אין לי טענה להנהלה שמתווכחת על עלויות כי זה לגיטימי לחשב מה תהיה הנקודה הארכימדית בעוד שלש שנים או חמש שנים, תלוי באורך ההסכם.

קריאה: אורך ההסכם הוא בעיה מאד קריטית.

עמיר פרץ: בסדר, אני אומר לך, הם אמרו לי שלש שנים.

עמיר פרץ: אולי הם רוצים לשחק עם זה, אין לי מושג.

קריאה: לא נלך לריב אתם.

קריאה: כבר שנה של מאבקים.

עמיר פרץ: תעזרו קצת להתקדם.

עמיר פרץ: לשיטתך, קשה מאד גם לעשות חישובי עלויות.

עמיר פרץ: האם יש לך את חישוב העלויות של השיטה שאתם מציעים?

עמיר פרץ: לפי קבוצות?

עמיר פרץ: אני אמרתי גם להם: כבר חודשיים הם מתווכחים ולא חישבו פערי עלויות.

עמיר פרץ: עזבו את העקרונות, מנגנונים נבנה בסוף, על כריכים נחליט בסוף.

קריאה: כשנַתָּנו להם תוספת שכר הם בכלל לא דיברו על התוספת של דור א'.

קריאה: שמו על השולחן רק את דור ב' ואמרו: או.

קריאה: קיי.

קריאה: דור א' זה כך.

עמיר פרץ: יכול להיות.

עמיר פרץ: האם יש הצעה שהם כתבו?

עמיר פרץ: הכל יכול להיות.

עמיר פרץ: אני טרם הבעתי את דעתי.

עמיר פרץ: אני לא יודע מהו המחזור שלכם וכו' וגם לא אכנס לזה.

עמיר פרץ: לא באתי לכאן כדי לנהל לכם את המפעל.

עמיר פרץ: לא אכנס לנתוני המחזור, לרווחיות, להפסד עלויות בגין השביתה, הפסד לקוחות, מוניטין ועוד הרבה דברים אחרים, הכל עולה כסף ושווה כסף והם אמרו לי: הם מפסידים בחודש וחצי את מה שהם לא ישלמו על שלושה הסכמים ואני אמרתי: זה ענין שלהם, אם הם רוצים להפסיד אז שיפסידו.

קריאה: אם היה ברוך בצוות אז לא היתה שביתה.

ניר יצחקי: אנחנו עד היום לא יודעים למה יש שביתה.

קריאה: אף אחד לא יודע למה יש שביתה.

קריאה: גם העובדים לא.

עמיר פרץ: אני מצטער שהסכמתי לקבל את המנדט.

עמיר פרץ: מה אני צריך את זה?

עמיר פרץ: מה שיש לי להגיד לגבי ברוך הוא אישי מדי אבל בכל אופן, אני חייב לנסות לנטרל את עצמי מכל העניינים.

עמיר פרץ: אני לא רגיל לעבוד כך ואני לא רגיל להיות שתדלן.

עמיר פרץ: אני רגיל שיש לי סמכות ואחריות.

עמיר פרץ: אני יודע מה יש לי ביד ומה אין לי ומה אני עושה כשאחד הצדדים -לדעתי שוגה, איזה יכולת לחץ יש לי על הנהלות ואיזו יש לי על ועדים.

עמיר פרץ: לכאן באתי בתור שתדלן ויש אולי סיכוי להגיע להסכם כי כל הצדדים עייפים ולכולם נמאס, גם להנהלה וגם לוועד וזו הפעולה היחידה שאולי בגללה אפשר להיות קצת אופטימיים.

עמיר פרץ: אם זה היה בשבוע הראשון לשביתה לא היה סיכוי ואני מניח שגם לכם נמאס.

קריאה: לא בטוח, זו שביתה דה לוקס.

עמיר פרץ: איך דה לוקס?

עמיר פרץ: יש כאלה שלא מקבלים כלום.

תמיר קדישי: מעטים.

תמיר קדישי: הם מעטים.

תמיר קדישי: קולם לא נשמע בחצר.

תמיר קדישי: זו שביתה שאין בה איזון.

תמיר קדישי: אני משלם שכר - -

קריאה: זו אגב הסיבה שהמגשרת הבינה שמה שקורה כאן הוא לא סביר.

קריאה: מצד אחד ההנהלה סובלת כי המפעל נפגע ומצד שני העובדים הועד בלחץ של העובדים ורוצה להגיע למטרות ולכן כל דבר שהוא סגר הוא מתקדם ממנו הלאה ואילו פה יש שביתה דה לוקס.

עמיר פרץ: בסדר, האם אתם יודעים מהי העלות?

עמיר פרץ: אני רוצה שאתה תסביר לי ותתן לי ניתוח עלויות, לשיטתך, כשאתה מחלק את הקבוצות.

עמיר פרץ: משכר של 12,000 ₪ כל אחוז הוא - - -

קריאה: 12,000 ₪ - האם הם ברוטו?

קריאה: עלות שכר דור ב' כולל הכל, כולל תורניות וכל השאר.

קריאה: אין להם כמעט תורנויות.

עמיר פרץ: כולל הכל?

עמיר פרץ: משמרות, תורנויות, שבתות, חגים - כולל הכל?

קריאה: הכל.

קריאה: זה לא שכר יסוד.

קריאה: נכון.

קריאה: בכל זאת זה לא משנה כי כל אחוז משפיע על הכל וזו עלות אז זה לא משנה.

קריאה: בסדר, מדובר בעלות מלאה.

קריאה: 20 מליון שקל בשנה.

עמיר פרץ: 20 מליון שקל בשנה?

עמיר פרץ: איך?

עמיר פרץ: העלות כולה היא 400,000 ₪.

קריאה: 12 כפול 12 הם 144,000 שקל בשנה כפול 140 עובדים.

קריאה: 12,000 ₪ עלות מעביד בחודש כפול שנים עשר חודשים - - -

עמיר פרץ: אמור לי רק את עלות התוספת.

קריאה: זה הבסיס לחישוב התוספת ואז כל אחוז עולה 200,000.

קריאה: 12 כפול 12 כפול 140 ומתוך הסכום אחוז אחד.

קריאה: יוצא שכל אחוז הוא 200,000 ₪.

עמיר פרץ: האם אין לכם טבלה?

עמיר פרץ: הרי לשיטת

עמיר פרץ: כם הצעתם לחלק את הקבוצות לפי השכר.

קריאה: המגשרת ביקשה קבוצה אחת וגם הם ביקשו לא לעשות את האבחנה אלא להתייחס אל כל העובדים כאל מיקשה אחת.

קריאה: לגבי דור ב', הצענו חמישה אחוז בשנה הראשונה לכולם, ארבעה אחוז בשנה השניה לכולם, ארבעה אחוז לכולם, ועוד פעמיים ארבעה אחוז לכולם.

קריאה: אני קורא לזה חמש, ארבע, ארבע, ארבע, ארבע.

עמיר פרץ: תחשבו את זה.

קריאה: לפני חודשיים באנו אל ועד העובדים בישיבה ארוכה ואמרנו להם: ראו, את כל הסעיפים הקטנים נשים בצד, אנחנו ואתם, לעובדי דור ב' אנחנו מציעים 22% על פני חמש שנים, לכולם, ולעובדי דור א' אנחנו מציעים את המנגנון הקיים.

קריאה: דובר בעיסקת חבילה, היה גם דיון על הפנסיה.

קריאה: אמרנו להם: נקח את זה, כולנו עייפים.

קריאה: זה היה חמש ארבע, חמש ארבע.

קריאה: זה היה כדי לפתור את הסכסוך.

קריאה: ולא עשינו דיפרנציאציה ורק אמרנו: קחו את זה, יש סעיפים קטנים גם אצלנו וגם אצלכם, נשים אותם בצד והנה 'יצא עשן לבן'.

עמיר פרץ: אתה אומר:

עמיר פרץ: דור א' חמישה עשר אחוז ודור ב' 22%.

קריאה: נכון.

תמיר קדישי: ההבנה של כל הדיון היתה שדור ב' - רמת השכר שלו יותר נמוכה והם מראש מקבלים יותר.

עמיר פרץ: 7% לחמש שנים.

עמיר פרץ: לדור ב'.

קריאה: למה 7%?

קריאה: הרי 5% 4 4 הם 22.

קריאה: אין את זה היום לדור ב'.

עמיר פרץ: האם הם לא מקבלים תוספת?

קריאה: הם מקבלים תוספת שכר.

עמיר פרץ: מהי העלות הממוצעת הרב שנתית של תוספות שכר שקיבלו דור א'?

קריאה: פחות מזה.

נדב שחר: ההסכם האחרון הוא דוגמה קלאסית.

נדב שחר: בהסכם האחרון דור ב' קיבל 3.2% לכל שנה, חמש שנים הם 16% ואילו דור א' קיבל 20%.

נדב שחר: האמת היא כזו, בתעשיה מקבלים לכל היותר 2.5% לשנה.

נדב שחר: הם -במאבק על אג'נדה שאנחנו היינו שותפים לה והובלנו אותה בראשיתה, אמרנו שניתן יותר לקבוצת החלשים הצענו להם הצעה של take it or leave it של 22% לבעלי השכר הנמוך, לדור ב'.

נדב שחר: הם לקחו את זה עכשיו בדיון עם המגשרת -ולא סתם אנחנו אומרים לך שתלוי באיזה יום הם מבקשים את תוספת השכר, הם אמרו שזה לא מספיק לדור א' ושהם רוצים עוד 2% לשנה וזה אחרי שיש 22%.

עמיר פרץ: הם לא צריכים אותך בשביל ה 3%.

קריאה: היו הסכמים שבהם נקבע שגובה הדרגה הוא 4%, שליש דרגה או חצי דרגה, זה לא שהוא קיים for granted שכאן הבסיס וממנו נמשיך.

עמיר פרץ: הבנתי.

נדב שחר: למה המגשרת הרימה ידים?

נדב שחר: ! היא אמרה ש"יצא המרצע מן השק", קיבלתם הצעה מפליגה לדור ב' אבל עשיתם משא ומתן רק כדי לתת יותר לדור א', כשמראש קיבלתם משהו יוצא דופן עבור דור ב', משהו שלא קיים בתעשיה רק כי היתה נכונות לעשות טבלה פרוגרסיבית, היה מן רציונאל כזה.

עמיר פרץ: מהי עמדתכם לגבי הפורשים לפנסיה?

עמיר פרץ: אותם שלשים איש שאתם מבקשים להוציא לפנסיה.

קריאה: ביקשנו שתהיה אפשרות להוציא עד שלושים איש.

קריאה: המנגנון המכפיל שלהם הוא זכות לחייב.

עמיר פרץ: אבל אין לך זכות לחייב.

נדב שחר: אנחנו ביקשנו זכות להוציא חמישה עובדים מדי שנה.

נדב שחר: כנגד זה הועד יוכל לחייב אותנו, עם הגשת בקשה של עובד, להוציא חמישה עובדים מדי שנה.

נדב שחר: הוא יכול להגיד לי: לא רצית להוציא את פלוני והנה בקשה של פלוני לצאת.

נדב שחר: או אז אני חייב לקבל את זה.

עמיר פרץ: במקום?

נדב שחר: אסביר.

נדב שחר: נתחיל מן ההתחלה.

נדב שחר: בגיל 57 כולם יכולים להגיש בקשה ומי שההנהלה מאשרת לו יוצא.

נדב שחר: אוכלוסיות עובדי הכפים הם בגילאים 62 ומעלה.

נדב שחר: ההנהלה יכולה לחייב להוציא -בכל שנה לאורך חיי ההסכם, חמישה עובדים שהם עובדי כפים.

נדב שחר: הועד יכול, עד 10%, שזה שלושה אנשים, לאורך חיי ההסכם, להגיד לגבי מי מהם שהוא לא מוכן שנוציא את פלוני.

נדב שחר: לוועד יש זכות, מאותה אוכלוסיה של עובדי כפים להגיד: לא רצית להוציא את פלוני אבל פלוני מבקש לצאת לפנסיה.

נדב שחר: תוציא אותו לפנסיה.

נדב שחר: או אז אני חייב להוציא אותו לפנסיה.

עמיר פרץ: חמישה?

ניר יצחקי: במקביל.

ניר יצחקי: אני אחד והוא אחד.

ניר יצחקי: הועד יכול להוציא חמישה ואני יכול להוציא חמישה.

ניר יצחקי: ככל שהעובד הגיש מכתב אז אני חייב.

ניר יצחקי: כמו שאני יכול לחייב להוציא חמישה אנשים הוא יכול לכפות עלי -עם מכתב מן העובדים, להוציא עוד חמישה אנשים.

ניר יצחקי: בפועל, לא יצאו עשרה כי אנחנו לוקחים בחשבון שהאוכלוסיה שבאמת רוצה לצאת או שרוצים שהיא תצא היא הרבה יותר קטנה אבל תיאורטית הוא יכול לחייב אותי.

ניר יצחקי: עוד ארבעה עובדים שהם לא עובדי כפים, אני יכול להוציא והוא כנגד בא ואמר שיש לו אנשים שלו שאני רוצה לחייב אותך להוציא ואמרנו בסדר.

ניר יצחקי: אני מוציא אתה מוציא.

עמיר פרץ: מהי ההצעה הכספית.

ניר יצחקי: פנסיה ב"מבטחים", שמירת זכויות עובד, ההנהלה משלמת את שמירת הזכויות של המעסיק והעובד משלם את החלק היחסי שלו, מענקים למורשי דור א' לשעבר ודור א', יש להם שני מענקים, ולשאלת יושב הראש, בהסכם 2007-2010 היה משהו מסוים שהיה וולנטרי, אני לא זוכר בדיוק, - - -

עמיר פרץ: האם זה היה לפי עלות של הזכויות באותו היום או בסוף התהליך?

קריאה: באותו היום.

קריאה: אני כמעט בטוח.

עמיר פרץ: הייה בטוח לחלוטין.

נדב שחר: היה שם סעיף עם תשלום נוסף של חמש אות שקל בחודש, עם מקבילה של חלק מן הבטוח הלאומי.

נדב שחר: ההנהלה נכנסת לנעלי הבטוח הלאומי בחמש מאות שקל.

נדב שחר: פעם זה היה מלא -בסכום הבטוח הלאומי אבל בהסכם האחרון זה היה חמש מאות שקל.

נדב שחר: ההסכם האחרון היה ב 2001.

נדב שחר: חברי הועד נכנסים

עמיר פרץ: חברים, שמעתי את הדרך שבה הציגו נציגי הועד את המחלוקות.

עמיר פרץ: למדתי גם את מה שההנהלה מציגה.

עמיר פרץ: אצטרך לבקש מכם מכל צד, להעביר לי נתונים מסויימים בצורה מסודרת ולא "בערך".

עמיר פרץ: הפערים לא גדולים.

עמיר פרץ: בכל התחומים ובכל הסוגיות.

עמיר פרץ: ואני אומר מראש, אני לא מתכוון -בשלב ראשון, לספר לאף אחד מן הצדדים מה הצד השני רוצה.

עמיר פרץ: הפערים הם בעיקר אורך ההסכם -שלש שנים או חמש שנים לבקשת ההנהלה, בטענה שבסוגיה העקרונית הזו היתה כבר הסכמה.

אייל סבג: אין הסכמה על שום דבר.

עמיר פרץ: אני רק מספר.

עמיר פרץ: אני "דף נקי" מבחינתכם.

עמיר פרץ: יש את ענין הדרישות לגבי דור א'.

עמיר פרץ: דרישות לגבי דור ב'.

עמיר פרץ: טבלאות השכר, הסכמי הפנסיה והסעיפים הסוציאליים השונים שהם מעוגנים בהסכמים קיבוציים קודמים.

עמיר פרץ: הם חלים על דור' א ועל כולם אבל רובם חלים בעיקר על דור א' ולא על דור ב'.

עמיר פרץ: ברור לחלוטין שמדובר פה בפערים מאד גדולים.

עמיר פרץ: יכול להיות שזו עמדת הפתיחה של שני הצדדים.

עמיר פרץ: יש הבדל בין כשמישהו מצהיר לפרוטוקול מאשר כשמישהו צריך לכתוב.

עמיר פרץ: אין לי שום מעמד משפטי.

עמיר פרץ: כל אחד מן הצדדים יכול לפרוש.

עמיר פרץ: אני לא מחזיק אף אחד כאן בכח אבל ברור לחלוטין שאני לא יכול להרשות לעצמי שבכל ישיבה מישהו ישנה את מה שהוא אמר.

עמיר פרץ: ההנהלה יכולה לדבר כמה שהיא רוצה אבל אם אני אדרוש נייר אז בנייר יהיו כתובים מספרים ומטרות.

עמיר פרץ: אי אפשר אחר כך לקפל את הנייר ולזרוק אותו וכבר נאמר:

עמיר פרץ: מעולם לא הצטערתי על מכתב שלא כבבתי.

עמיר פרץ: כשדורשים ממישהו לכתוב הוא מרצין, גם בלית ברירה.

עמיר פרץ: הוא גם נותן את המכסימום.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שכרגע אנחנו לא נתחיל להתקדם בדיון עצמו אלא מה שאני מבקש הוא שני דברים: אם אפשר, לפחות לתקופה הקרובה, תשמרו את הדיונים ביניכם.

עמיר פרץ: קודם כל אין טעם ללכת לתקשורת.

עמיר פרץ: אין צורך.

עמיר פרץ: יש כבר מספיק תקשורת ועשיתם כבר מספיק 'ספינים'.

עמיר פרץ: גם ההנהלה וגם אתם.

עמיר פרץ: במערכת יחסי עבודה זה יכול להתגלגל והשאלה היא אם אפשר -לפחות בתקופה הקרובה לנסות שלא להשתמש בתקשורת.

עמיר פרץ: יכול להיות שבשלב מסוים נראה שנגמר הענין וכל אחד יעשה מה שהוא רוצה אבל אני מתכוון לנסות לנסח דרישות בסיסיות.

עמיר פרץ: ההנהלה אומרת מה היא מציעה ואני רוצה לדעת כמה זה עולה לה.

עמיר פרץ: כשהועד אומר מה הוא דורש עליו להוסיף את העלות של כל סעיף.

רפי קמחי: לשם כך אנחנו צריכים את הנתונים שהם לא חשופים.

עמיר פרץ: אנחנו יודעים באופן כללי.

עמיר פרץ: לא מדובר בסטיה של מאה שקל לכאן או לכאן.

רפי קמחי: מה שיש לנו זה אומדנים.

רפי קמחי: אומדנים מאד זהירים.

רפי קמחי: תתכבד ההנהלה ותציג את הנתונים.

רפי קמחי: כדי שנוכל לעבוד רציני.

עמיר פרץ: עליך להבין, אומדנים יכולים לשחק לטובתך.

עמיר פרץ: אם ההנהלה טוענת שאין לך קשר למציאות אז עליה להוכיח.

עמיר פרץ: אם אתה אומר שסעיף מסוים עולה איקס כסף וההנהלה תגיד שזה עולה הרבה יותר אז חובת ההוכחה עליה אבל אנחנו לא שם ואין ויכוח על עצם החישוב.

עמיר פרץ: תמיד זה שמוכר -מבחינתו המחיר יותר זול ואילו הקונה בעיניו המחיר יקר.

עמיר פרץ: חזרנו למשבצת הראשונה.

עמיר פרץ: יש יתרון גדול לסיטואציה שאנחנו נמצאים בה כי שני הצדדים רוצים לפתור את הענין.

עמיר פרץ: שני הצדדים מעוניינים לגמור את הסכסוך הזה.

עמיר פרץ: אז זה יתרון כי אם היה עכשיו היום הראשון לסכסוך אז לא היה סיכוי שבכלל נצליח להתקרב אחד לשני.

עמיר פרץ: לגבי המשך ההסכם, האם אפשר לשמוע עוד?

עמיר פרץ: סביב הדבר הזה מתנהלים כל החישובים.

בני אלבז: אין בעיה ללכת גם על שלש וגם על חמש.

עמיר פרץ: האם זה על דעת כולם?

אלי אלבז: אני אומר לך כן.

ישראל לייבוביץ': הסכם ארוך שווה יותר - -

רפי קמחי: אני יכול אפילו להציע הצעה שתאריך את תקופתה ההסכם.

רפי קמחי: הנוסחה המנצחת היא או שלש או שש.

עמיר פרץ: בסדר.

עמיר פרץ: או.קיי.

שי גלי: השאלות -מבחינתנו, הן התחולה וההגנה.

שי גלי: התחולה של ההסכם משאירה למעמד של ההסכם הקיבוצי כי הסכם ארוך אומר את הסעיף של "שקט תעשייתי, ואנחנו רוצים לוודא שיש את ההגנה בתחולה של ההסכם הקיבוצי.

שי גלי: ב - - -

עמיר פרץ: ברור.

שי גלי: אם יהיו התנאים האלה אז אפשר יהיה לחתום על הסכם ארוך טווח.

עמיר פרץ: ברור.

עמיר פרץ: בהסכם ארוך טווח שני הצדדים לוקחים סיכון.

עמיר פרץ: ההנהלה לוקחת סיכון שיהיה משבר והיא תמצא את עצמה מחוייבת למרות שהרווחים שלה השתנו והעובדים לוקחים סיכון שיסתבר שמה שאתם מייצרים שווה זהב ולא תוכלו לדרוש דרישות.

עמיר פרץ: הסיכון הוא לא חד צדדי.

עמיר פרץ: הנעלם יותר גדול מאשר הגלוי.

עמיר פרץ: אף אחד לא יודע לחזות את מצבו של השוק הזה בעוד חמש שנים.

שי גלי: לגבי שינויים ארגוניים שיכולים לקרות בתוך החברה כפי שכבר קרו, פיצול חברות, סגירת מחלקות, הרחבה של מתקנים, אלה דברים שההנהלה כן יכולה לדעת אותם.

קריאה: יש הסכמה על תחולת ההסכם.

בני אלבז: היו הסכמות שגם אתה חזרת מהן.

קריאה: שום הסכמה.

קריאה: אין הסכמה.

קריאה: אם יש הסכמה למה שהוא אומר אז אין הסכמה כאן.

קריאה: צריך להסכים גם למה שאנחנו דיברנו.

קריאה: לגבי הפרישה.

קריאה: ככה מתחיל הכל.

אייל סבג: בבוקר הוא אומר לך ככה ובערב הוא אומר לך לא.

שי גלילי: נשמח להגיש בכתב את הבקשה שלנו בנושא התחולה.

עמיר פרץ: תאמרו אם זה בחזקת ייהרג ובל יעבור או לא.

קריאה: הוא אמר לך וזה בסדר, מקובל.

בני אלבז: נתנו עוד אופציה לשקט תעשייתי לעוד שנה עם כל הסכנות אבל רק אם אני מוגן בקביעות ובתחולה.

בני אלבז: או אז אין לי בעיה לתת שש שנים.

עמיר פרץ: תודה רבה לכם.