ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 642, 2011-11-07 11:30

כרמל שאמה-הכהן: שלום, צהרים טובים לכל האורחות והאורחים, חברי לוועדת הכלכלה חבר הכנסת דוד אזולאי.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שנייה היום של ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011, שמגיש משרד התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: עניין של התקנות ברור.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאלו תקנות שאושרו בעבר כהוראת שעה.

איתי עצמון: עכשיו המשרד מבקש להפוך לאותן להוראת קבע.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: מי מעוניין להציג את זה?

כרמל שאמה-הכהן: כמובן שאנחנו מתנצלים על האיחור שהוא תוצאה של דיון בנושא ועדת קדמי שהוא לא פחות חשוב מהתקנות האלה.

כרמל שאמה-הכהן: מהירות אישור התקנות תלויה בכם.

עמי גילה: שמי עמי גילה, סגן מנהל אגף כלכלה במשרד התקשורת.

עמי גילה: שר התקשורת רשאי על-פי סעיף 53(א) לחוק התקשורת לקבוע בתקנות הוראות בדבר הדרכים והתנאים למתן אישור סוג לציוד קצה, לרבות בדבר עריכת בדיקות ומדידות של ציוד קצה.

עמי גילה: התכלית של הבדיקות הללו הוא לוודא שציוד התקשורת, ציוד הקצה, שנכנס למדינת ישראל מתאים לרשתות הציבוריות בישראל, של בזק ושל המפעילים האחרים, ולא יגרום לנזק כלשהו לרשתות הציבוריות.

לאה ורון: האם אתה מוכן לומר בקיצור על איזה ציוד מדובר?

נתי ביאליסטוק: טלפונים, פקסים, טלפונים אלחוטיים, ראוטרים.

עמי גילה: במסגרת זו משרד התקשורת מבצע את הבדיקות הללו עבור אותם אנשים שמייבאים ציוד קצה למדינת ישראל, ונותן את אישורי הסוג על מנת שאותו ציוד יוכל להיות משווק במדינת ישראל.

עמי גילה: מכאן אנחנו מגיעים לתמחור של אותן בדיקות של אישורי הסוג, ובעצם אלו התקנות שמוצעות כאן.

עמי גילה: ישנן מספר בדיקות שהמשרד עורך, כמה סוגים של בדיקות, ומכאן אפשר להסביר את הבדיקות השונות ואת התעריפים שמוצעים כאן.

עמי גילה: האם אתם מעוניינים שאציג את כל התעריפים?

עמי גילה: בבקשה שפנינו יש טבלה.

דוד אזולאי: אני חושב שחשוב שנשמע.

עמי גילה: אוקיי.

עמי גילה: החלק הראשון של הבדיקות זה בדיקה כללית או תעריף קבוע של מתן אישור סוג בסך 410 שקלים – זה מה שמוצע כאן – והכול כמובן בהמשך לאותה הוראת שעה שחלה בעבר.

עמי גילה: מן הראוי לציין שבוצעה עבודת תמחיר במשרד התקשורת של העלויות הכרוכות במתן אותם אישורים, ובביצוע אותן בדיקות.

עמי גילה: כתוצאה מהעבודה הזאת המסקנה שהיתה היא התעריפים שמוצעים פה שהם באופן כללי גבוהים בכ-10% מהתעריפים שהיו נהוגים בהוראת השעה.

עמי גילה: כפי שציינתי, סעיף א' בתוספת הינו מתן אישור סוג בסך 410 שקלים.

עמי גילה: בסעיף ב' אנחנו עוברים לבדיקות של ציוד קצה נייח כאשר כאן יש מספר סוגים של בדיקות: בדיקה מלאה שהיא כוללת את כל הבדיקות שנדרשות, הן בדיקות מסמכים והן בדיקות מעבדתיות, של ציוד הקצה, בדיקה מינהלית שהיא כוללת רק בדיקה של מסמכים.

עמי גילה: ככל שמגיע אותו מבקש האישור עם מסמכים נדרשים על-פי תקנים מקובלים בעולם שמעידים על כך שציוד הקצה הינו תקין ועומד בכל הדרישות ובכל המפרטים, נדרשת בדיקה מינהלית בלבד.

עמי גילה: וכן, בדיקה טכנית של הציוד שכשמה כן היא, ובדיקה משלימה שהיא בדיקה שנדרשת במקרים מסוימים.

עמי גילה: למשל, אם מישהו הגיע עם בדיקה מינהלית והסתבר שנדרשות בדיקות משלימות.

עמי גילה: ישנן חמש קבוצות של ציוד קצה כשלגבי כל אחד מהם מוצע פה תעריף לבדיקה.

עמי גילה: קבוצה א' היא ציוד קצה במישק אנלוגי עד שני קווים, ובטבלה שהוגשה לכם מוצגים פה התעריפים השונים.

עמי גילה: קבוצה ב': ציוד קצה במישק דיגיטלי.

עמי גילה: לגבי כל קבוצה מהקבוצות הללו יש את האופציה לביצוע של כל אחת מאותן ארבע סוגי הבדיקות שפירטתי קודם לכן.

עמי גילה: קבוצה ג': ציוד מיתוג או ניתוב עד 59 שלוחות, קבוצה ד': ציוד מיתוג או ניתוב מעל 59 שלוחות.

עמי גילה: קבוצה ה' מתייחסת לגרסת ציוד חדשה לדגם שניתן לו אישור סוג בעבר.

עמי גילה: אלו הם הדברים באופן כללי.

לאה ורון: מדוע נדרש לכם כל-כך הרבה זמן לבצע את התמחור ולהעביר את התקנות לוועדת הכלכלה מה שכמובן, ככל שאני בררתי, מנע מכם לגבות כסף, ובכך גם המשרד הפסיד, גם המדינה הפסידה.

נתי ביאליסטוק: ברשותכם, אני אתייחס לזה.

נתי ביאליסטוק: כשהוראת השעה תמה ונדרשנו להעביר את זה, היינו צריכים לתאם את הנושא גם עם משרדים אחרים שלא קיבלו את התמחור הראשוני שלנו.

נתי ביאליסטוק: זו בדיקה מורכבת והיא לקחה את הזמן שלה, וגם את שיתוף הפעולה עם המשרדים האחרים.

לאה ורון: מתי תמה הוראת השעה?

נתי ביאליסטוק: אני לא בורח מאחריות לצורך העניין הזה.

נתי ביאליסטוק: האחריות שלנו היא לעשות את זה בזמן.

נתי ביאליסטוק: אבל, היה לנו קושי להרים את הדבר הזה בזמן סביר.

נתי ביאליסטוק: כדי לסבר את האוזן, הגשנו לכם את זה לפני חודשים ארוכים.

נתי ביאליסטוק: נדמה לי שזה מונח פה ממרץ.

איתי עצמון: רציתי לשאול שאלה כללית.

איתי עצמון: כמו שאמרתם, התקנות האלה נקבעו כהוראת שעה פעמיים, אם אני לא טועה, מכיוון שהמשרד הסביר בדיוני ועדת הכלכלה שהכוונה היא לעבור למודל אחר של הסמכת מעבדות חיצוניות.

איתי עצמון: מדוע עכשיו אתם מבקשים להפוך את התקנות להוראת קבע?

שי רטר: שי רטר ממשרד התקשורת.

שי רטר: הכוונה היא שתהיה תחרות.

שי רטר: זאת אומרת שהמעבדות החיצוניות שכבר היום מסוגלות ועושות את הבדיקות הן יוכלו להתמודד בתעריפים הללו, ובעצם תיפתח תחרות.

שי רטר: ברגע שהתקנות לא היו בתוקף, המשרד לא גבה כסף.

שי רטר: בפועל, המעבדות הפסיקו לבצע את הבדיקות.

שי רטר: ולכן, אנחנו רוצים לזרז את התהליך ולקבל את האישור, ואז באמת יהיו במקביל בדיקות במעבדות חיצוניות למשרד.

דוד אזולאי: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?

דוד אזולאי: מי מקריא את התקנות?

רועי ברית: אני אקריא.

רועי ברית: "תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 53א(א)(2) ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן - החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 59א לחוק, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.

רועי ברית: בתקנות אלה - "בדיקה" - בדיקה מלאה, בדיקה מינהלית, בדיקה טכנית או בדיקה משלימה; "בדיקה טכנית" - עריכת בדיקות ומדידות של ציוד קצה, לצורך מתן אישור סוג; "בדיקה מינהלית" - בחינת מפרטים טכניים ומסמכים אחרים שהמציא מבקש; "בדיקה מלאה" - בדיקה הכוללת בדיקה מינהלית ובדיקה טכנית; "בדיקה משלימה" - בדיקה טכנית נוספת לצורך השלמת בדיקה מינהלית; "המנהל" – המנהל הכללי של המשרד, או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות אלה; "המשרד" - משרד התקשורת; "מבקש" - מי שהגיש למנהל בקשה לקבלת אישור סוג, לרבות בקשה לביצוע בדיקה לצורך קבלת אישור סוג.

רועי ברית: "

דוד אזולאי: האם יש הערות לגבי סעיף 1? אין.

דוד אזולאי: בבקשה, תמשיך.

לאה ורון: האם הסעיף מאושר, אדוני?

דוד אזולאי: אחר כך נצביע על הכול.

רועי ברית: "תשלומים 2.

רועי ברית: תשלומים בעד מתן אישור סוג בידי המשרד ובעד בדיקות של ציוד קצה המבוצעות בידי המשרד (להלן - התשלום) יהיו כמפורט בתוספת, לפי העניין.

רועי ברית: "

דוד אזולאי: שאלות לסעיף 2?

דוד אזולאי: הלאה, סעיף 3.

רועי ברית: "מועד ואופן התשלום 3.

רועי ברית: (א) תשלום בעד מתן אישור סוג, ישולם מראש לכל תקופת תקפו של אישור הסוג, לרבות לכל תקופות הארכתו; תשלום בעד בדיקה ישולם לפני תחילת ביצועה.

רועי ברית: (ב) התשלום ישולם בבנק לפי טופס לתשלום שהורה עליו המנהל; מבקש ימציא למנהל את הטופס המקורי שעליו מוטבעת חותמת הבנק.

רועי ברית: (ג) בוטל אישור סוג, הוגבל או הותלה, בין לפי בקשת בעל אישור הסוג ובין לפי כל סמכות שבדין, לא יוחזר התשלום.

רועי ברית: "

איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי תקנת משנה (א) המוצעת.

איתי עצמון: אתם מדברים כאן על תקופת תוקפו של אישור סוג.

איתי עצמון: מה בדרך כלל תקופת התוקף של אישור כזה?

איתי עצמון: מי קובע את תקופת התוקף?

איתי עצמון: אני יודע שהשאלה עלתה גם בדיונים קודמים שהוועדה קיימה בהוראות השעה.

שי רטר: התקופה היא בין חמש שנים לעשר שנים, וזה תלוי בציוד עצמו.

שי רטר: להחלטת המנהל בחינת הציוד.

איתי עצמון: למה לקבוע בכלל תקופת תוקף, למה להגביל את תוקף האישור?

שי רטר: האישור, מהגדרתו, הוא מידי פעם משתנה.

שי רטר: זאת אומרת, במשך הזמן הדגם של הציוד עובר שינויים, ולכן יש צורך להגביל את זה בזמן מסוים.

שי רטר: בתום הזמן הזה נבדק שוב הציוד ומקבל אישור.

נתי ביאליסטוק: גם הרשתות הציבוריות והממשק ביניהן – זה מה שחשוב.

דוד אזולאי: האם יש עוד שאלות לסעיף 3?

דוד אזולאי: סעיף 4.

רועי ברית: "שינויים בסכומי התשלומים 4.

רועי ברית: (א) סכומי התשלומים שבתוספת ישתנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן - יום השינוי), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.

רועי ברית: (ב) סכום תשלום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.

רועי ברית: (ג) בתקנה זו - "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת לשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

רועי ברית: "המדד החדש" - המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום השינוי.

רועי ברית: "המדד היסודי" – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד שפורסם בחודש נובמבר 2010; (ד) המנהל יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח התוספת כפי שהשתנה לפי האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב)."

איתי עצמון: יש לי שתי הערות.

איתי עצמון: הערה ראשונה נוגעת לתקנת משנה (ג).

איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי שאותו נוסח התוספת שכולל את הסכומים יהיה נגיש לציבור גם באתר האינטרנט של המשרד?

איתי עצמון: הערה שנייה נוגעת לעדכון של הסכומים.

איתי עצמון: אתם מציעים כאן שהמדד היסודי יהיה המדד שפורסם בחודש נובמבר 2010.

איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי שזה יהיה מדד אחר לאור העובדה שאנחנו כרגע דנים בתקנות בנובמבר 2011?

איתי עצמון: וגם ביחס ליום העדכון הראשון.

איתי עצמון: מאחר והוועדה היום אמורה לאשר גם את הסכומים, השאלה היא אם ראוי בעוד פחות מחודשיים להעלות שוב את הסכומים לפי השינוי במדד?

איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי לקבוע שיום העדכון הראשון יהיה, למשל, ב-1 בינואר 2013, ולא בעוד פחות מחודשיים?

עמי גילה: המדד היסודי של נובמבר 2010 הוא בסדר מבחינה זו שאנחנו נמצאים כשנה לאחר מכן, ובינואר 2012 יש פיצוי מדדי על השנה שקדמה - שנה מנובמבר 2010 עד נובמבר 2011 - וחודשיים לאחר מכן יש פיצוי מדדי.

עמי גילה: זה ההיגיון, זה הרציונאל – זה מבחינת המדד היסודי.

עמי גילה: מבחינת האישור שניתן היום והמועד הקרב של העדכון, עבודת התמחיר נעשתה כבר לפני תקופה ארוכה, במקביל המדדים רצו.

עמי גילה: ולכן, יש היגיון שעל פני תקופה כן יהיה איזשהו פיצוי מדדי לזמן שחלף, מכיוון שעבודת התמחיר נעשתה כבר לפני כשנתיים.

דוד אזולאי: שהתקנות ייכנסו לתוקף מ-2012.

דוד אזולאי: גם כך זה יהיה כמעט אותו הדבר כי עד שזה יפורסם ברשומות ועד שזה ייכנס לביצוע.

דוד אזולאי: אפשר להגיד שתחולת התקנות תהיה מהראשון לינואר 2012.

אליאסף אסולין: לאחר המדד?

אליאסף אסולין: בתוספת המדד?

דוד אזולאי: לא.

אליאסף אסולין: מה זה משנה 2012?

אליאסף אסולין: האם כדי שהם ייכנסו ישר עם המדד?

איתי עצמון: כי אתם רוצים לעדכן את הסכומים ב-1 בינואר.

דוד אזולאי: ההערה שנאמרה פה היא שאנחנו הולכים בעצם להעלות פעמיים את המחיר.

דוד אזולאי: פעם אחת עכשיו ובינואר שוב פעם יעלו.

דוד אזולאי: לכן, אני חושב שטוב נעשה - - -

אליאסף אסולין: זה פיצוי מדדי כמו שאמר מר עמי.

אליאסף אסולין: זה לא איזושהי עליה כתוצאה מ- - -

דוד אזולאי: זה היה אצלכם כל-כך הרבה זמן, ופתאום עכשיו זה בוער?

נתי ביאליסטוק: זה לא כל-כך עקרוני.

נתי ביאליסטוק: אנחנו נבצע מה שהוועדה תחליט.

נתי ביאליסטוק: רק להסב את תשומת הלב שהמועדים כאן נקבעו לפי העובדה שהגשנו את זה במרץ.

נתי ביאליסטוק: זה מה שנלקח בחשבון מבחינת העלויות והעדכונים.

נתי ביאליסטוק: המדדים לא כאלה דרמטיים.

רועי ברית: לגבי השאלה השנייה שלך – כל דברי החקיקה שנוגעים לתחום התקשורת מצויים באתר המשרד.

איתי עצמון: אני חושב שנכתוב את זה בתקנות.

דוד אזולאי: קודם כל, צריך להביא את זה לידיעת הציבור כי לא מופיע כאן שזה אמור להתפרסם באינטרנט.

איתי עצמון: אם אדוני יאשר, אנחנו נוסיף.

דוד אזולאי: כן, בהחלט שכן.

מנחם פארי: שמי פארי מנחם ואני יצרן ציוד בארץ במשך 30 שנה, ואני חושב שנשארתי כמעט היחידי כי כל הציוד בא מייבוא.

מנחם פארי: אני הייתי מאוד מבקש שכל האישורים שנותנים יפורסמו באינטרנט מאחר וישנה ירידה רצינית מאוד ברמת הציוד בארץ.

מנחם פארי: בהרבה מאוד רשתות מקבילות לבזק, הציוד לא עומד במצב ביטחוני מלא כי אין לו גיבוי בזמן הפסקת חשמל.

מנחם פארי: כל הדברים האלה לא נשמרים יותר מאז שכל הציוד בא מחוץ-לארץ.

דוד אזולאי: אבל, אם זה מתפרסם באינטרנט, כפי שביקשנו, זה עונה על הדרישה.

מנחם פארי: כן, שכל אישור של ציוד שמגיע לארץ ציוד סיני, תאילנדי, יפורסם בארץ על מנת שנוכל להיווכח שהוא עומד בדרישות במקביל לציוד שאנחנו מספקים לצבא ולמשרד הביטחון.

רועי ברית: התקנות מסדירות את דרך התשלום.

דוד אזולאי: אני בכל זאת אבקש שהמשרד יתחייב לפרסם את הדרישה הזאת כי אני חושב שהיא דרישה צודקת.

דוד אזולאי: נכון שזה לא שייך כרגע לתקנות האלה.

דוד אזולאי: אבל, המשרד בהחלט יכול להיענות לבקשה הזאת.

נתי ביאליסטוק: אני לא כל-כך הבנתי את הבקשה כך שאני לא יודע אם אני יכול להיענות לה.

מנחם פארי: אני פשוט מבקש לראות את תוצאות הבדיקה של ציוד טלפוניה המיוצר במדינות כמו סין ותאילנד וטייוואן שנכנס לארץ, כי אנחנו עומדים מולם במשרד הביטחון ובצבא.

מנחם פארי: הקשר ביניהם הוא לקוי בגלל כל מיני סיבות שהתקנים הם לא תקנים לפי החדשנות הנוכחית.

נתי ביאליסטוק: אני אסביר.

נתי ביאליסטוק: יש פה כנראה אי-הבנה כלשהי.

נתי ביאליסטוק: הבדיקות שאנחנו עושים, אותם אישורי סוגי שאנחנו נותנים, זה ב"רישיון" – נקרא לזה במירכאות – לחבר את ציוד הקצה הזה לרשתות הבזק הציבוריות.

נתי ביאליסטוק: זה לא אומר שום דבר האם הוא טוב יותר מאחרים, או טוב פחות מאחרים.

נתי ביאליסטוק: זה רק אומר שכשהוא יחובר לרשת הבזק הציבורית – בין אם זה הרשת של בזק, בין אם זה הרשת של הוט, בין אם זה רשת אחרת – הוא לא יפגע ברשתות האלה, ולא יפגע בצרכנים אחרים ובבעלי הרישיונות.

נתי ביאליסטוק: אין כאן שום דבר מעבר לזה.

נתי ביאליסטוק: אסור לאף אחד לייבא או לשווק או לייצר ולחבר לרשתות ציוד שאינו בעל רישיון כזה, בעל תעודה שהוא עבר אישור סוג והוא תקין לשימוש בארץ.

נתי ביאליסטוק: זה לא מעיד שום דבר על האיכות שלו.

שי רטר: אני מבקשה להוסיף שברגע שהציוד מקבל את האישור יש דרישה שגם יהיה סימון, ואת מספר האישור על הציוד עצמו.

שי רטר: זאת אומרת, זה משהו שפתוח לציבור, זה לא משהו שאפשר לבוא ולהגיד: יהיו ציודים שלא יקבלו אישור, ואנחנו לא יודעים מה קיבל ומה לא, אלא על כל ציוד צריך להיות מוטבע מספר אישור הסוג.

מנחם פארי: מאחר וכל הציודים מתחברים לאותן רשתות, ואנחנו רואים שהציוד שעומד מולנו איננו עומד בכל התקנים, אנחנו מבקשים לדעת מי בדק אותם ומי נתן את האישור כדי שלא ניכשל בתקשורת.

דוד אזולאי: אדוני, אני מציע לך לפנות בכתב למשרד התקשורת בעניין הזה עם העתק לוועדה.

דוד אזולאי: אני מאמין שתהיה התייחסות לעניין.

דוד אזולאי: בסדר?

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: האם יש עוד הערות?

דוד אזולאי: אני רק מבקש לגבי נושא המדדים.

דוד אזולאי: אנחנו מדברים על מדד של - - -

איתי עצמון: לגבי המדד היסודי - נובמבר 2011.

דוד אזולאי: 2011, ותחולת התקנות תהיה מינואר 2012.

איתי עצמון: אחד בינואר - - -

דוד אזולאי: 2012.

דוד אזולאי: לגבי המחירים – אני חושב שעברו עליהם קודם.

דוד אזולאי: לכן, אני אבקש להעמיד להצבעה את תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011 אושרו פה אחד.

דוד אזולאי: לפיכך, אני קובע שהתקנות עברו פה אחד, תרתי משמע.

לאה ורון: הפרסום יהיה כמובן גם באתר האינטרנט של המשרד.

איתי עצמון: של התוספת, של הסכומים שמופיעים בתוספת כפי ששונו לפי - - -

דוד אזולאי: תודה רבה.