ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 461, 2011-11-01 09:00

דוד רותם: תיקון טעות בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 3).

אפרת חקאק: בסעיף 11כז לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) הפנינו בטעות לסעיף 14ג(ג).

אפרת חקאק: הכוונה הייתה לסעיף 14ג(ב).

אפרת חקאק: אתה רוצה את ההסבר של המהות?

דוד רותם: לא, אני לא צריך את ההסבר של הטעות.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר 2.

דוד רותם: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין (תיקון מס' 7) (הפעלת צו הגבלה), התשע"א-2011 3.

דוד רותם: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 8) (מתן צווי הגבלה ופיקוח על יישום החלטות בית הדין), התשע"א-2011

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אורחים והרב דיכובסקי בראשם.

עתניאל שנלר: בישיבה הקודמת שעסקנו בה לקריאה הראשונה היו שתי גישות.

עתניאל שנלר: הייתה גישה אחת שמדברת על דיונים להפעלת סנקציות במקרה של כפייה או חיוב.

עתניאל שנלר: מצד שני הייתה בקשה של הממשלה ותנאי של הממשלה שהדבר הזה יהיה רחב הרבה יותר בכל לשון שהיא.

עתניאל שנלר: במהלך הפגרה עשינו מאמץ גדול להגיע לידי איזה שהוא מכניזם.

עתניאל שנלר: אני רוצה רק לומר לחברי הוועדה ולאדוני על הדבר המשמעותי בשיחותיי עם הרב דיכובסקי, מנהל בתי הדין הרבניים, וגם עם פרץ כנציג הממשלה לעניין הזה.

עתניאל שנלר: בשיח מאוד מעניין ומרתק הרב דיכובסקי העלה כיוון חשיבה מאוד מאוד מרתק.

עתניאל שנלר: הוא פתר לנו בעצם את הבעיה באופן מאוד - ביחד חשבנו על הדברים – יצירתי שבעצם אמרנו שיש הבדל מהותי בין חיוב וכפייה.

עתניאל שנלר: יחד עם זאת אפשר לעשות דיפרנציאציה בלוח הזמנים, או בלשון שמאוד אהבתי אותה, עשיתי בה שימוש ואני חושב שהיא מצוינת: יד אחת על הדופק שמבצעים את פסקי הדין של בתי הדין, יד אחת על ההדק שיבצעו אותם.

עתניאל שנלר: אשר על כן ההצעה המונחת כאן.

עתניאל שנלר: .

דוד רותם: יש לי חשש מהרעיון הזה, כי אתה מחר תגיש לי הצעת חוק שתחיל את אותם כללים גם בבתי המשפט.

דוד רותם: מה שיקרה זה שבג"ץ יהפוך להיות לשכת הוצאה לפועל ויוודא שמקיימים את פסקי הדין שלו.

דוד רותם: אותי זה מפחיד, כי אנחנו בשיטה שבה המעוניין יוזם.

דוד רותם: כל זמן שאנחנו מדברים על כפיית גט, אז יקבעו תאריך לגט ויקבעו אחר כך תאריך לקביעת הליכים, אבל להפוך את זה ל..

דוד רותם: אתה יודע, כשבית הדין ממליץ.

דוד רותם: .

שלמה דיכובסקי: אתם מדברים על שני סעיפים שונים.

שלמה דיכובסקי: אתה מדבר על סעיף 1, הוא מדבר על סעיף 4.

דוד רותם: אני מדבר על 2 הסעיפים.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שכשנגיע למהות העניין.

עתניאל שנלר: .

עתניאל שנלר: אני למשל חושב שאין מקום להתעסק היום עם התיקון המוצע בסעיף 1.

עתניאל שנלר: אני לא הייתי ממליץ להכניס אותו.

עתניאל שנלר: אני אומר את זה בראייה כללית.

עתניאל שנלר: עוד מעט..

דוד רותם: אתה צודק, גם אני לא.

עתניאל שנלר: בסדר.

עתניאל שנלר: אני אמליץ להסיר אותו, משום שאני חושב שהטענה של אדוני היא טענה מאוד חזקה ואין צורך להכניס את זה.

זבולון אורלב: תיקון מס' 4?

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: סעיף 1.

עתניאל שנלר: יש את האיזון הראוי בין הצורך, ההכרח החד-משמעי לבצע את פסקי הדין בצורה מוחלטת והצורך לקצר מאוד את הזמן עד ביצוע נתינת הגט, לבין החשיבות הגדולה שבתי המשפט, בתי הדין יוכלו לעמוד בעומס על כל ההיבטים, לכן ההצעה הזאת שעלתה היא הצעה שנתנה לנו פתרון ראוי.

עתניאל שנלר: אני, ברשותך, אדוני היושב-ראש, מאוד אשמח אם תאשר שנקרא סעיף סעיף בסעיף 4 על-מנת שנוכל להתקדם.

דוד רותם: זה בדיוק מה שאנחנו נעשה.

עתניאל שנלר: אני מודה לאדוני.

דוד רותם: אורלב, מה אתה רוצה?

זבולון אורלב: אני מסכים עם חברי.

דוד רותם: אנחנו עוד לא..

תמי סלע: צריך לאחד.

דוד רותם: אנחנו נאחד אחרי שנתקדם.

דורית ואג: נמזג.

תמי סלע: כרגע יש נוסח משולב - הוא היה גם באתר – שהוא כולל, שהוא משלב את ההוראות משתי הצעות החוק שעברו בקריאה ראשונה.

דוד רותם: יש לי בעיה עם כך שבתי הדין טענו בפעם הקודמת.

דוד רותם: .

תמי סלע: כשנגיע לסעיף..

זבולון אורלב: נגיע לזה.

זבולון אורלב: לא נריב על 600 אלף שקל.

דוד רותם: לא נריב?

דוד רותם: בוא נאמר שאם אתה מצהיר לפרוטוקול שאתה אחראי למימון..

זבולון אורלב: אני מצהיר לפרוטוקול שאני אחראי להביא תוספת של 600 אלף שקל לתקציב בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: אנחנו נחוקק את הסעיף הזה בכפוף להעברת הכסף על ידי אורלב.

דוד רותם: לאורלב יש כסף תקציבי.

דוד רותם: הוא חבר הקואליציה, הוא מקבל תקציב.

דוד רותם: אם לא, יש לו קשר לבוחר.

תמי סלע: הנוסח המעודכן שהיה באתר הוא בעצם נוסח משולב שהתיקונים מופיעים בו על גבי החוק הקיים.

תמי סלע: את התיקון שהוצע לסעיף 1 מהשיח שהיה פה גם לפני הדיון וגם תוך כדי, מוצע לא להכניס.

תמי סלע: ההוראות המהותיות נמצאות גם בסעיף 4.

תמי סלע: הן קובעות את המועדים שבהם יהיו הדיונים.

תמי סלע: אין צורך להתייחס לכך בסעיף 1, אלא אם כן מישהו מעיר לי אחרת.

תמי סלע: אני כרגע לא..

תמי סלע: בסעיף 2 לא מוצעים תיקונים.

תמי סלע: גם בסעיף 2א.

תמי סלע: התיקון שמוצע בסעיף 3א הוא תיקון טכני של טעות שהייתה בחוק.

תמי סלע: אם אנחנו נוגעים בחוק נסדר את זה.

תמי סלע: הסעיף המרכזי הוא סעיף 4.

דוד רותם: האם אפשר בסעיף 3(ב) לעשות שינוי?

עתניאל שנלר: מה זה?

עתניאל שנלר: לקבל.

עתניאל שנלר: .

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני רוצה בתקופת מאסר הכפייה הכוללת.

דוד רותם: .

דוד רותם: אני רוצה להאריך את התקופות.

שלמה דיכובסקי: אחד שהגיע ל-10 שנים.

שלמה דיכובסקי: .

שלמה דיכובסקי: נאלצנו להפעיל את סעיף..

דוד רותם: זה אחד שהגיע ל-10 שנים.

דוד רותם: הוא חושב שהוא אחד מגדולי הדור בארץ.

דוד רותם: הוא כותב לי כל שבוע מכתבים.

דוד רותם: הוא גם רוצה שאני אענה לו.

תמי סלע: מה שאתה מציע לא היה בהצעות עד כה.

דוד רותם: זה לא היה בהצעת החוק.

דוד רותם: אתם מתנגדים?

פרץ סגל: כן, אדוני.

דוד רותם: טוב, בסדר.

פרץ סגל: אני רק אומר שהסעיף הזה לא בא יש מאין.

פרץ סגל: הוא בא על רקע המציאות שאדוני ציין, שיש אנשים שגם ביותר שנים אינם נותנים את הגט.

פרץ סגל: בשעה שחוקקנו את החוק סברנו שמבחינת זכויות יסוד גם אם אדם מורשע בעבירה חמורה יש גבול למה שאפשר להטיל עליו כעונש.

פרץ סגל: לא יכול להיות שפה לא ייקבע.

פרץ סגל: .

קריאה: - - -

דוד רותם: אמרת טוב.

פרץ סגל: לא אמרתי שזה עונש.

דוד רותם: פרץ, אמרת טוב.

דוד רותם: תחזור על זה עוד פעם מהתחלה.

פרץ סגל: אנחנו בשעתו סברנו שגם אם זאת הייתה עבירה פלילית היה גבול לכמה שאפשר להטיל מבחינת עונשי המאסר, לכן פה כשמדובר במאסר אזרחי ולא במאסר פלילי אנחנו חשבנו שמבחינה חוקתית – זה מה שהתקבל בשעתו - צריך לקבוע גבולות.

פרץ סגל: הגבול שנקבע היה הגבול הזה.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: תודיעו בבקשה למסורבות הגט, שהבעלים שלהן משתחררים אחרי 10 שנים, שיש זכויות יסוד, שיש חוק כבוד האדם וחירותו.

דוד רותם: בגלל זה הן לא מקבלות את הגט.

דוד רותם: רק שידעו מאיפה זה בא.

תמי סלע: זה ראוי לדיון מעמיק.

פרץ סגל: לכן אני אומר שזה ראוי לדיון מעמיק.

פרץ סגל: זה לא כלאחר יד.

דוד רותם: גם לא יהיה פה הדיון.

דוד רותם: יש הצעת חוק של חברת הכנסת ציפי חוטובלי, זה ילך לוועדה למעמד האישה, שם היא תעביר לכם את זה ביום אחד קריאה ראשונה ושלישית.

שלמה דיכובסקי: לחברי פרץ אני רוצה לומר דבר כזה.

שלמה דיכובסקי: יש הבדל יסודי בין אדם שנידון לרצות עונש מסוים, שאז בהחלט יש מקום לקצוב את תקופת המאסר, לבין מי שהמאסר לא צופה פני עבר על מה שעשה אלא צופה פני עתיד.

שלמה דיכובסקי: אומרים לאותו אדם: אתה חייב לגרש את אשתך.

שלמה דיכובסקי: כל עוד לא גירשת, אין לנו ברירה אלא לנעול את הדלת בפניך.

זבולון אורלב: כאילו כל יום הוא עובר את העבירה הזאת מחדש.

דוד רותם: לא לגרש את אשתך זו לא עבירה.

שלמה דיכובסקי: לזכור שחוק שיפוט בתי דין רבניים לא בוטל.

זבולון אורלב: לא לקיים את פסק הדין זו עבירה.

זבולון אורלב: בת-שבע שרמן-שני הוא בוחר כל יום לא לקיים את פסק הדין.

שלמה דיכובסקי: החוק הזה קיים.

שלמה דיכובסקי: מפעילים אותו רק בדרך המסורבלת והמסובכת.

שלמה דיכובסקי: למה לא לפתוח פתח..?

פרץ סגל: השאלה הזאת שהרב דיכובסקי מעלה נידונה בהרחבה בכנסת.

פרץ סגל: אני לא מציע להיכנס לעניין הזה משום שזה מעורר שאלות חוקתיות.

תמי סלע: יש הצעת חוק שגם ככה הוגשה בעניין הזה.

פרץ סגל: יש הצעת חוק, אז נפתח את הנושא מחדש.

דורית ואג: צריך לוודא, תמי, שהיא תגיע הנה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: היא תגיע למעמד האישה.

תמי סלע: אנחנו מגיעים לסעיף 4, שהוא הסעיף העיקרי.

תמי סלע: אני אקרא את הנוסח המוצע.

תמי סלע: 4.

תמי סלע: קביעת גט לסידור גט ולדיון בצו ההגבלה.

תמי סלע: (א) ניתן פסק דין הכופה או מחייב את הצדדים להתגרש, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט בתוך שלושים ימים מיום מתן פסק הדין; ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט בתוך X ימים מיום מתן פסק הדין.

תמי סלע: גם לפי החוק הקיים היום יש על בית הדין חובה בתוך 30 ימים - לפחות לפי הפרשנות שאני מפרשת והייתה מקובלת גם על משרד המשפטים וגם על מבקר המדינה - לדון במתן צו הגבלה.

תמי סלע: זה חל על כל פסק דין לגירושין, לא משנה באיזו לשון נעשה שימוש: כפייה, חיוב, מצווה, המלצה או לשון אחרת.

תמי סלע: זאת אומרת שההצעה פה היא כבר מקלה את המצב לעומת מה שקיים היום.

תמי סלע: החידוש הוא אבחנה בין המועד לסידור גט למועד לדיון בצו הגבלה, זאת אומרת איזה שהוא מהלך של הדברים.

תמי סלע: בעת מתן פסק הדין יקבע בית הדין מועד לדיון במתן צו ההגבלה, שיהיה לא יאוחר מ-15 ימים או מ-30 ימים – פה צריך להחליט – מהמועד שנקבע לסידור הגט.

דוד רותם: אם יהיה סעיף כזה לא יהיו יותר פסקי דין שבהם בתי הדין ימליצו לצדדים להתגרש.

דוד רותם: זה יהיה כפייה או כלום.

דוד רותם: הם יכתבו את זה בדרכים כאלו כדי לא ליפול לתוך הפח הזה.

זבולון אורלב: איזה פח זה?

דוד רותם: זה פח.

דוד רותם: בית הדין יושב, שומע את הצדדים ואז הוא מחליט.

דוד רותם: אתה יודע מה, יש תביעה לשלום בית.

דוד רותם: הוא חושב אולי שהצדדים יכולים להגיע לשלום בית, אז הוא אומר - הוא רוצה לתת להם שוק - אני ממליץ לכם להתגרש כדי שהצדדים ילכו הביתה ויגידו: רגע, רגע, רגע, חבר'ה, לפני שמפרקים את החבילה בואו נחשוב עוד פעם.

זבולון אורלב: יש קומבינות בבית הדין?

זבולון אורלב: בית הדין חושב משהו אחד וכותב משהו שני?

דוד רותם: קומבינות אין בבתי הדין.

דוד רותם: זאת לא קומבינה.

זבולון אורלב: זו קומבינה.

זבולון אורלב: אם בית הדין חושב שלאמיתו של דבר צריך לעשות משהו אחד אבל כדי להגיע לתוצאה הזאת הוא צריך לכתוב משהו אחר, זו קומבינה.

זבולון אורלב: אנחנו באים מהחיים הפוליטיים.

דוד רותם: אני צריך לקבל החלטה כדי לזעזע את הצדדים.

דוד רותם: כשאני אומר להם: אוקיי, אתם יכולים להתגרש, הם פתאום חושבים פעם נוספת.

דוד רותם: פוליטיקה.

זבולון אורלב: זאת פוליטיקה.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: זאת אומרת שב-3500 מקרים – אני לוקחת את 2005 – שבהם ניתנו פסקי דין של לשון כלשהי לגט, לאמיתו של דבר חבר הכנסת רותם סבור שאמיתית בית הדין בכלל לא חשב שהצדדים האלה באמת ראוי שיתגרשו אלא האמין שראוי שיגיעו לשלום בית.

דוד רותם: בחלק מהמקרים בוודאי שכן.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: 3500 מקרים.

דוד רותם: אני לא הבנתי 3500 כי אני מזמן כבר הפסקתי לספור תיקים בבתי הדין הרבניים.

דוד רותם: אני לא אמרתי 3500, אבל יש מקרים כאלה.

דוד רותם: מה שיקרה זה שאם יהיה סעיף כזה אין 3500..

פרופ' רות הלפרין-קדרי: יהיו רק 10 פסקי דין לכפייה?

פרופ' רות הלפרין-קדרי: זהו?

פרופ' רות הלפרין-קדרי: בכל היתר לא יינתנו שום החלטות?

דוד רותם: יינתנו החלטות.

דוד רותם: אנחנו קובעים את הדיון לדיון נוסף בעוד 3 חודשים.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: זה בגלל שלא ניתנת החלטה.

דוד רותם: לא יהיו פסקי דין ולא יהיו החלטות של המלצות כי בית הדין יגיד: אם המלצתי אני לא רוצה מיד לקבוע מועד לסנקציות כי אז אני נכנס לבעיות של כפיית גט לא במקום הנכון.

תמי סלע: אפשר אולי בעניין הזה גם להבחין בין מצב, שזה מה שמפריע לך, שהוא אומר: מצווה על הצדדים להתגרש, לבין מצב שהוא אומר: על הצדדים להתגרש, שיש המפרשים את זה לשון אחרת, לא חיוב.

תמי סלע: בכל המקרים שזה על הצדדים להתגרש או חיוב, כפייה או מצווה.

תמי סלע: .

דוד רותם: על הצדדים להתגרש זה חיוב.

תמי סלע: .

תמי סלע: .

תמי סלע: אז תחול תקופה יותר קצרה.

רות הלפרין-קדרי: 90% מהמקרים זה המלצות.

דוד רותם: לא יהיו כבר המלצות.

דוד מלכא: אני חושב שמי שרואה כך את הדברים לא מכיר את המציאות בבתי הדין.

דוד מלכא: הדינאמיקה בדיונים של גירושין כשהצדדים לא מסתדרים היא שיש המלצה לגירושין.

דוד מלכא: בעקבות זה בא סעיף 2 שאומר: מפנים את הצדדים או את בא כוחם לנהל מו"מ לגירושין.

דוד מלכא: כשיש המלצה בית הדין לא אומר: תלך תתגרש, אני רואה שאתם לא מסתדרים, ניסיתם, הלכתם לייעוץ, זה לא הולך, תשבו, תחליטו ביניכם.

דוד מלכא: אני חושב שזה מה שהיושב-ראש התכוון.

דוד רותם: מה שיקרה זה שבמקום לכתוב אנחנו ממליצים לצדדים להתגרש, הם יכתבו: הצדדים ינהלו מו"מ לגירושין.

בת-שבע שרמן-שני: הם יחליטו לא להחליט.

דוד רותם: בדיוק כך.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: במצב שלכולם ברור שזה מצב לא טוב.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: .

דוד רותם: המצב הוא נורא.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: אנחנו אומרים שהוא ימשיך להיות יותר גרוע בגלל שהמערכת עצמה לא תהיה מסוגלת להתמודד עם זה ותמצא את כל הדרכים כדי לעקוף את מה שהמחוקק מבקש שהמערכת תעשה?

דוד רותם: המערכת תעשה דבר הרבה יותר גרוע.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: זה מזעזע.

דוד מלכא: למה מזעזע?

דוד מלכא: יש היום חוק.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: החוק לא עובד.

דוד מלכא: המציאות הזאת היא זאת שתיצור את המציאות שלא יתנו פסקי דין.

דוד מלכא: פרופר רות הלפרין-קדרי אבל החוק היום לא עובד.

קריאה: את זה גם אמרו כשהתקבל חוק.

קריאה: .

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו רואים את אותה מציאות, אנחנו רק צובעים אותה בצבעים אחרים.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו חושבים שבית דין שמחליט שהם ינהלו מו"מ זה מזעזע, הרב חושב שזה בסדר גמור.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: מה שקורה זה שבתי הדין לא כופים ולא רוצים לכפות את הגט ולהטיל סנקציות בכל מקרה.

דוד רותם: כשאני אומר להם: רבותיי, אין לכם ברירה אם תכתבו המלצה וכו' זה יחייב אתכם, אז הם ילכו וישנו את נוסח ההחלטה.

דוד רותם: הם יגיעו לאותה החלטה, רק בנוסח אחר.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: הנוסח היום לא מחייב אותם להטיל את הסנקציות, הנוסח מחייב לדון תוך פרקי זמן קבועים על-מנת שלא ייווצר מצב שתיק ינוח במשך 5 שנים ויהפוך אחר כך מבחינת בית הדין לתיק לא פעיל שבכלל לא מתעסקים איתו.

פרופ' רות הלפרין-קדרי: עדיין יש שיקול דעת אם להטיל סנקציה או לא.

דוד רותם: אני אגיד לכם מה מפחיד אותי.

דוד רותם: אני לא רוצה לבזבז את הזמן של בתי הדין בדיונים על כן להטיל סנקציות או לא להטיל סנקציות, כשאחר כך בית הדין יגיד: אני בכלל לא כפיתי, אז מה אתם מדברים איתי על סנקציות?

דוד רותם: אנחנו פשוט נמלא את בתי הדין.

דוד רותם: בואו נאמר ככה, הם יתחילו להגיע ב-8:00 לעבודה, אבל אנחנו נמלא להם את היום בדיוני סרק.

דוד מלכא: דיברנו על זה.

דוד מלכא: בישיבה הקודמת זה עלה.

דוד מלכא: אדוני אמר שהגישה הזאת צודקת, צריך לחזור לוועדת שרים כדי לתקן את זה.

דוד מלכא: יש פה משהו מהותי יותר.

דוד מלכא: אדוני התייחס ברישה של תיקון סעיף 1..

דוד רותם: ועדת שרים מבחינתי זאת המלצה בלבד.

דוד רותם: רק אורלב ושנלר הם בקואליציה, אצלי זו המלצה.

דוד מלכא: אני מדבר על העניין המהותי.

דוד מלכא: אדוני דיבר קודם על זה שבית הדין לא יכול ליזום הליכים כי אז בית הדין הופך להוצאה לפועל.

דוד מלכא: התיקון הזה בסעיף 4 הוא בדיוק אותו דבר.

דוד מלכא: זה בכלל לא מתאים להצעה של חבר הכנסת שנלר.

דוד מלכא: זאת הצעה אחרת לגמרי.

דוד מלכא: היא פנים חדשות.

דוד מלכא: זה לא מתאים.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: השאלה היא על מה אנחנו מדברים.

דוד מלכא: אם כתוב בסעיף שיינתן תאריך לדיון בסנקציות מיד עם מתן פסק הדין, פירושו של דבר שזאת יוזמה של בית הדין לקבוע דיון.

דוד מלכא: בכלל לא מובן מה זה.

דוד מלכא: .

דוד רותם: זה גם היום קיים.

דוד מלכא: לא.

תמי סלע: עם תום 30 ימים מיום מתן פסק הדין ידון בית הדין הרבני במתן צו הגבלה.

דוד מלכא: בבקשה.

דוד מלכא: כשיש בקשה של צו, לא בלי בקשה.

תמי סלע: כתוב שבתום 30 ימים הוא ידון במתן צו הגבלה.

דוד מלכא: זאת הייתה ההצעה של חבר הכנסת שנלר.

דוד מלכא: לא הגיע פסק דין עם תום 30 יום בבקשה למתן צו הגבלה.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר הגיש הצעת חוק.

דוד רותם: היא עברה בקריאה טרומית, היא עברה בקריאה ראשונה.

דוד רותם: מרגע זה ואילך החוק הוא שלנו, לא שלכם.

תמי סלע: קריאה ראשונה זה לא היה לבקשה.

תמי סלע: מה שהיה זה יקבע בית הדין מועד לסידור.

תמי סלע: .

קריאה: בבקשה היה המצב הקודם.

שלמה דיכובסקי: צריך קודם כל לעשות סדר בסוגי פסקי הדין השונים בתיקים לגירושין.

שלמה דיכובסקי: חיוב וכפייה כולנו יודעים מה זה.

שלמה דיכובסקי: זה פסק דין עם שיניים נושכות.

שלמה דיכובסקי: בכפייה יותר, בחיוב פחות, אבל זה שיניים.

שלמה דיכובסקי: אין ספק שבתיקים כאלה צריך לקבוע מועד לצו הגבלה.

שלמה דיכובסקי: לא הייתי אומר מועד אחד, אלא לאחר צו ההגבלה לקבוע מועדים רצופים למעקב, כפי שהגדיר חבר הכנסת שנלר: "יד על הדופק, אצבע על ההדק".

שלמה דיכובסקי: הייתי אומר שני הדברים בעת ובעונה אחת.

שלמה דיכובסקי: מדובר בפסקי הדין האחרים שבית הדין ממליץ או בית הדין קובע שהצדדים יתגרשו.

שלמה דיכובסקי: לפסקי הדין האלה יש משמעות אחת: אין שלום בית.

שלמה דיכובסקי: אם אין שלום בית, אז לא תתקבלנה תביעות שמתבססות על שלום בית, עיקולים או בקשות מהסוג הזה.

שלמה דיכובסקי: מה יקרה עם הצדדים בפועל?

שלמה דיכובסקי: הם חוזרים הביתה.

שלמה דיכובסקי: או שהם מכים זה את זה עד שהחזק גובר על החלש, או שהם יושבים שניהם ובוכים, או – וגם זה קורה – שהם מחליטים שהמאבק המשפטי מיצה את עצמו, אולי בכל מקרה ינסו דרך אחרת.

שלמה דיכובסקי: בתיקים כאלה מדובר במשפחה כואבת, שלא קל לרפא אותה מהכאב וממה שעבר בה במשך השנים, ויש צורך שבית הדין יבדוק את המצב מפעם לפעם.

שלמה דיכובסקי: כשבודקים את המצב יכול לקרות אחת משתיים: או שבית הדין יחליט שצריך להחמיר את פסק הדין ולהגיע למסקנה של חיוב – זה דבר שבהחלט יכול לקרות, הרי לחיי המשפחה יש דינאמיקה משלהם - או שבית הדין יחליט: עדיין לא הגענו למדרגה הזאת, אבל אפשר לפרק מוקשים שמונעים מהצדדים מלהגיע להסכמה.

שלמה דיכובסקי: זה מחייב מעקב צמוד לא של פעם אחת ולא של פעמיים.

שלמה דיכובסקי: דיון בצו הגבלה הוא דיון עקר, הוא חסר טעם וחסר תכלית.

שלמה דיכובסקי: צו הגבלה יכול אמנם לבוא לפי לשון החוק בכל מצב, אבל מבחינת מדיניות השפיטה של בית הדין לא דנים בצו הגבלה ללא פסק דין עם שיניים, דהיינו חיוב או כפייה.

שלמה דיכובסקי: ככל שאין פסק דין כזה אין טעם לדון בצו הגבלה על פסק דין שלא קיים, לכן הנוסח המוצע שבית הדין ידון בצו ההגבלה לא יאוחר מ-15 יום הוא נוסח שפשוט תלוי על בלימה או תלוי בלי שום דבר.

בת-שבע שרמן-שני: מדיניות בית הדין זה דבר גמיש.

בת-שבע שרמן-שני: מחר יהיה דיין שכן יפסוק.

בת-שבע שרמן-שני: .

דוד מלכא: לא יהיה דיין.

דוד מלכא: הוא יפסוק לפי ההלכה.

בת-שבע שרמן-שני: לפי ההלכה.

בת-שבע שרמן-שני: רבנו תם קבע שאפשר להפעיל הרחקות.

בת-שבע שרמן-שני: .

שלמה דיכובסקי: לא יאוחר עולה על הרישה והסיפה.

תמי סלע: בית הדין הרבני לא יקבע מועד לדיון של סידור גט אלא מועד לדיון מעקב.

שלמה דיכובסקי: האם אותה פסקה שנייה שצבועה בצהוב: "ניתן פסק דין.

שלמה דיכובסקי: ."?

דוד רותם: עוד לא הגענו לזה.

בת-שבע שרמן-שני: אם אנחנו הולכים לפי מדיניות בית הדין צריך לבטל את כל לשון שהיא.

בת-שבע שרמן-שני: זה מה שנאמר פה.

דוד רותם: אני חושב שזה נכון, צריך לבטל.

שלמה דיכובסקי: לטעמי, כשמדובר בחיוב או כפייה צריך להיות יותר אצבע על ההדק מאשר יד על הדופק.

שלמה דיכובסקי: כאשר מדובר בפסקי דין שאינם חיוב או כפייה, יותר יד על הדופק מאשר אצבע על ההדק.

שלמה דיכובסקי: את האקדח צריך להחזיק בנרתיק כשהוא לא טעון.

שלמה דיכובסקי: קיימת אפשרות להשתמש בו כשהוא לא טעון.

שלמה דיכובסקי: בדיון של מעקב זה לא רק מה נשמע ומה קורה אצלכם, אלא דיון לבדוק את המוקשים, את הדברים המפריעים להגיע להסדר מכל סוג שהוא, ואולי לשקול גם אפשרות להחמרת פסק הדין.

עתניאל שנלר: כמה זמן צריך?

שלמה דיכובסקי: כשמדובר בפסק דין שיש בו שיניים זה 30,45 יום.

שלמה דיכובסקי: לא הייתי עובר את המועד הזה.

שלמה דיכובסקי: כשמדובר בפסק דין שאין בו שיניים אלא למעקב הייתי הולך כמו תיבת נוח, אם זה 120 יום או 150 יום.

שלמה דיכובסקי: נגיד אחת לחצי שנה.

שלמה דיכובסקי: זה לא יסתום את המערכת, זה יאפשר דיון ענייני ויאפשר לצדדים פסק זמן רחב כדי להסתדר.

שלמה דיכובסקי: הכוונה שלי היא כל חצי שנה או כל 4 חודשים - מה שתבחרו לכם - שבית הדין יזמן אותם אפילו לישיבה קצרה, יבדוק מה קורה,

שלמה דיכובסקי: אם יש התקרבות, אם יש אפשרות להחמיר את פסק הדין או שיש אפשרות לנטרל מוקשים שמונעים מהם להגיע להסדר.

עתניאל שנלר: ואז אם החליטו מטבע הדברים להחמיר ולשנות את הלשון זה עובר חזרה ל-30..

שלמה דיכובסקי: כמובן שאז כל התמונה משתנה.

שלמה דיכובסקי: אז מוציאים את האקדח מן הנרתיק, טוענים אותו ו..

עתניאל שנלר: ואז ההגדרה היא בעצם דיון למעקב.

שלמה דיכובסקי: אז זה הופך לסיפור אחר.

פרץ סגל: אני מודה לכבודו שהעלה את השאלה אם נכון שיהיה מצב כזה שבית הדין לא יחליט ויזמן את הצדדים מפעם לפעם כדי לא להגיע להתנגשות בין ההלכה לבין החוק.

פרץ סגל: לרב דיכובסקי ולי הייתה הזכות לשבת יחד בוועדה, שלצערי לא סיימה את עבודתה, בראשות השופט מישאל חשין לנושא הזה.

פרץ סגל: אני מניח שהרב דיכובסקי זוכר היטב שאחת ההצעות שעלתה שם הייתה - בעקבות גדולי ישראל - לקבוע תקופת זמן.

פרץ סגל: אני לא זוכר אם זה עד 18 חודש או 24 חודש שצריך להחליט בעניין פסק הדין לגירושין.

פרץ סגל: לא יכול להיות מצב שבו - בייחוד כשחוק יחסי ממון היום קובע שבתום שנה כבר אפשר לחלק את הרכוש בלי קשר לגט - החירות של האדם להישאר נשוי או להתגרש תהיה בלתי מוגבלת בזמן, לכן בוועדת חשין בשעתו – נדמה לי שהרב דיכובסקי תמך בהצעה, אני לא זוכר את הפרטים – אמרנו שצריך לקבוע באופן מפורש שיש סוף וזמן לכך שאנחנו נגיד שהצדדים צריכים להמשיך לדון ביניהם אם מתגרשים או לא מתגרשים.

פרץ סגל: אם צד הגיש תביעה לגירושין, עברה תקופה כפי שההלכה קובעת – 18 או 24 חודשים - הרי שבית הדין צריך לתת החלטה בעניין.

פרץ סגל: למה אני אומר את הדברים האלה?

פרץ סגל: בעת שחוקקנו את הדבר הזה – מי שליוו את החקיקה היו פרופ' רוזן צבי, ז"ל, וד"ר יעקב וינרוט שכתב את הדוקטורט שלו על הרחקות דרבנו תם – התפישה הייתה שלא יכול להיות מצב כזה שיימנעו מלתת פסק דין.

פרץ סגל: המדינה אומרת שזכותו של אדם לקבל פסק דין, לא שזכותו לא לקבל פסק דין.

שלמה דיכובסקי: לא על כך מדובר.

שלמה דיכובסקי: מדובר כשניתן פסק דין בגירושין.

פרץ סגל: אני יודע.

שלמה דיכובסקי: לא פסק דין נושך.

שלמה דיכובסקי: אתה מציע 18 חודש.

שלמה דיכובסקי: אני מציע 4 חודשים.

שלמה דיכובסקי: בסדר?

פרץ סגל: כמה שעל פי ההלכה.

שלמה דיכובסקי: כל 4 חודשים דן בית הדין את עצמו אם לא ראוי להחמיר.

פרץ סגל: לא על זה דיברתי.

פרץ סגל: דיברתי על 2 דברים.

פרץ סגל: סוגיה ראשונה, כפי שהעלה יושב-הראש, שבתי הדין יימנעו מלתת פסק הלכה.

שלמה דיכובסקי: אני לא מדבר פה על דברים כאלה.

דוד רותם: אתה לא מדבר על דברים כאלה.

דוד רותם: אתה כנראה לא מכיר את הדיינים.

פרץ סגל: מה שניסיתי להזכיר זאת ההצעה שכבודו היה שותף לה בוועדת חשין בעניין הזה.

פרץ סגל: כפי שאמרתי, ההצעה הייתה מבוססת על דברי הפוסקים.

פרץ סגל: מה שעמדה פה בזמן חקיקת החוק הייתה התפישה שאדם זכאי לקבל פסק דין.

פרץ סגל: לא יכול להיות מצב שלא.

עתניאל שנלר: מה זה קשור לחוק הזה?

שלמה דיכובסקי: אתה מציע דבר שונה לחלוטין.

דוד רותם: זה סתם פלסף מה שאתה אומר עכשיו.

דוד רותם: זאת פילוסופיה של המשפט.

דוד רותם: ודאי שאדם זכאי לקבל פסק דין, אבל אני חייב לכתוב לו תביעת גט?

שלמה דיכובסקי: זה לא קשור לנושא הזה בכלל.

שלמה דיכובסקי: אדם שהגיש תביעת גירושין, שיקבל פסק דין.

פרץ סגל: מה שהמחוקק אמר.

דוד רותם: מה שיקרה זה שבית הדין יגיד: פסק הדין שלנו הוא שהצדדים ינהלו ביניהם מו"מ לגירושין.

פרץ סגל: ההנחה הייתה שזה לא פסק דין.

בת-שבע שרמן-שני: זה שהם יכולים לנהל, עם כל הכבוד, הם יכולים גם בלי..

תמי סלע: הוא צריך להגיד שעל הצדדים להתגרש באיזו שהיא לשון.

תמי סלע: הבנו פה שהמשמעות היא שהוא לא חושב שיש סיכוי לשלום בית כי אחרת הוא לא היה נותן פסק דין כזה.

עתניאל שנלר: אני לא חושב שזה קשור לחוק שלנו.

עתניאל שנלר: זה לא קשור לחוק שלנו, כשם שגם בית משפט לא מקבל בשום חוק שהוא חייב לגמור את המשפט שלו תוך יומיים.

פרץ סגל: אנחנו חוקקנו פה לאחרונה.

פרץ סגל: באימוץ, למשל, קבענו זמן.

פרץ סגל: אותו דבר לגירושין.

פרץ סגל: ההצעה בשעתו הייתה לקבוע זמן.

עתניאל שנלר: אני מסכים להיות בין היוזמים של הצעת החוק הזאת ולגמור את העניין תוך שבועיים, אבל זה לא קשור לחוק הזה.

פרץ סגל: לא.

עתניאל שנלר: הרצון לבלוע את הכל ייתקע לנו בגרון.

פרץ סגל: אני התייחסתי לשני דברים.

פרץ סגל: אחד לשאלה של יושב הראש שיימנעו מלתת פסקי דין בכלל.

פרץ סגל: השאלה השנייה הייתה מה הייתה כוונת המחוקק בשעתו.

פרץ סגל: כוונת המחוקק בשעתו הייתה שבית הדין הרבני חייב לקבוע פסק דין, הוא צריך לקבוע באיזו לשון שההלכה אומרת.

פרץ סגל: אם מלשון מצווה, הרי שהציבור יכול לנקוט בצעדים של הרחקות דרבנו תם.

פרץ סגל: זאת הייתה הרציונאליות של החוק.

דוד רותם: אני הייתי מציע שבמקום הקטע שאומר: "ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת, יקבע בית הדין מועד לסידור גט", ייכתב: "ייקבע בית הדין מועד לדיון מעקב בתוך 120 יום".

קריאה: עד.

בתיה כהנא-דרור: אנחנו הולכים אחורה כי נסגרת פה האפשרות גם בלשון אחרת לתת דיון בסנקציות.

בתיה כהנא-דרור: זה דבר אחד.

בתיה כהנא-דרור: מבחינתנו זה לא טוב.

בתיה כהנא-דרור: בית הדין אמור להתייחס ברצינות להחלטות שלו.

בתיה כהנא-דרור: החלטה זו החלטה.

בתיה כהנא-דרור: גם אם היא נאמרת בלשון של המלצה זאת החלטה ויש לקיים אותה.

בתיה כהנא-דרור: צווי ההגבלה באים רק לבטא את אי קיום ההחלטה הזאת.

בתיה כהנא-דרור: גם מבחינת בתי הדין אני חושבת שזה חוסר התייחסות רציני להגיד שבלשון אחרת אין מקום לקיים את הדיון הזה.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שאנחנו מבלבלים בין שני מועדים.

בת-שבע שרמן-שני: אם אני מבינה נכון, אז המשפט הראשון מדבר על מתי ייקבע סידור הגט אחרי שבית הדין קובע שעל הצדדים להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: ההנחה היא שהאדם הסביר שומע שעל הצדדים להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: אם הוא לא סרבן גט הוא חושב שהוא צריך להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: צריך לקבוע סידור גט כמו שבית הדין קבע שהוא חייב או כופים עליו להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: אם הוא הופך לסרבן גט אחרי.

בת-שבע שרמן-שני: .

דוד רותם: אם בית הדין חייב את הצדדים להתגרש ייקבע דיון.

דוד רותם: אני לא מדבר על חיוב.

בת-שבע שרמן-שני: אני מדברת על קביעת המועד.

בת-שבע שרמן-שני: כאן מדובר על קביעת המועד לסידור הגט.

שלמה דיכובסקי: קביעת מועד לסידור גט זו קביעה אדמיניסטרטיבית.

שלמה דיכובסקי: תוך יום זה יכול.

שלמה דיכובסקי: .

בת-שבע שרמן-שני: צריך להיות מיד אחרי שבית דין קובע שהצדדים צריכים להתגרש, לא משנה באיזו לשון.

שלמה דיכובסקי: אין לי בעיה עם זה.

בת-שבע שרמן-שני: אחר כך אתה מתעקש לאחר את המועד בדיון בסנקציות בגלל שהלשון היא עדינה יותר?

בת-שבע שרמן-שני: זה משהו אחר.

בת-שבע שרמן-שני: לצאת מנקודת הנחה שבגלל שבית הדין אמר שעל הצדדים להתגרש היא צריכה עכשיו לחכות 3 שבועות.

דוד רותם: אם בית הדין כתב שהצדדים ינהלו מו"מ לגירושין.

בת-שבע שרמן-שני: זה לא פסק דין.

תמי סלע: אם הוא המליץ להם לנהל מו"מ זה יהיה דיון מעקב בתוך 120 יום.

תמי סלע: אם הוא אמר שעליהם להתגרש, חייב או כפה.

תמי סלע: .

בת-שבע שרמן-שני: אם בית הדין קובע שעל הצדדים לנהל מו"מ לגירושין מבחינת עורך הדין שמייצג זה אותו דבר כמו שבית הדין קובע שעל הצדדים להביא מסמכים מהבנק, על הצדדים להביא רשימת עדים.

בת-שבע שרמן-שני: זה לא מסיים את התהליך, זה לא פותר שום דבר.

בת-שבע שרמן-שני: כמובן שבמקרה כזה אנחנו גם לא יכולים לבקש סנקציות וכל הסעיף הזה לא חל על זה.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים על זה שבית הדין אומר: ממליצים להתגרש, על הצדדים להתגרש וכו'.

בת-שבע שרמן-שני: על הצדדים לנהל מו"מ לגירושין בשפה שלנו זה כמה את מוכנה לשלם לו כדי לקבל את הגט.

בת-שבע שרמן-שני: זה המו"מ לגירושין, כי יש כבר פסק דין במזונות, יש כבר פסק דין במשמורת, חלוקת הרכוש נעשתה או שאין בכלל רכוש ועכשיו היא מבקשת להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: זה העניין היחיד שעומד לפתחם והם אומרים: תנהלי מו"מ לגירושין.

בת-שבע שרמן-שני: אם הייתי יכולה לנהל מו"מ לא הייתי מבקשת מבית הדין להפעיל את כובד משקלו על הבעל.

דוד רותם: אם נכניס את הסעיף "ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת ייקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט..

בת-שבע שרמן-שני: תוך 30 יום מיום מתן פסק הדין.

דוד רותם: ואין לנו עדיין בחקיקה תוך ועדת חשין, לכן מעולם לא יהיה פסק דין כזה.

בת-שבע שרמן-שני: לקבוע מועד לסידור גט?

דוד רותם: לא יהיה פסק דין כזה שיאמר שעל הצדדים להתגרש.

בת-שבע שרמן-שני: בגלל שהם צריכים לקבוע מועד לסידור גט שבעצם מממש את פסק הדין?

דוד רותם: לא יהיה פסק דין כזה.

דוד רותם: תרשמו לכם את זה.

בתיה כהנא-דרור: את זה גם אמרו.

בתיה כהנא-דרור: .

בתיה כהנא-דרור: אמרו שלא יהיה חיוב וכפייה.

דוד רותם: תרשמו לכם את זה היטב, כי כשתבואו בעוד שנה לבכות את מר גורל של אותן נשים, אני אשים לכם את הפרוטוקול הזה מול העיניים ואני אגיד לכם מי גרם לכך.

זבולון אורלב: אז הם יציעו לבטל את בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: שיציעו, אין בעיה.

בת-שבע שרמן-שני: אם זו אמת אני מתנגדת לכל הצעת החוק.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת להתנגד לכל הצעת החוק.

זבולון אורלב: יש גבול.

רות הלפרין-קדרי: אני מחזקת את דברי חברותיי ואת דבריו של ד"ר סגל על כך שההצעה שכעת נדונה היא נסיגה מאוד מאוד חמורה לאחור, יותר מ-15 שנים אחורה.

רות הלפרין-קדרי: אני גם חולקת על כבוד היושב-ראש.

רות הלפרין-קדרי: אני לא חושבת שבתי הדין יימנעו מלתת פסקי דין.

רות הלפרין-קדרי: אני לא מדברת על הקטגוריה של לכו תנהלו מו"מ.

רות הלפרין-קדרי: אני לא מדברת על זה.

רות הלפרין-קדרי: אני מדברת באמת על הקטגוריה של רצוי שהצדדים יתגרשו, מצווה על הצדדים להתגרש, או אפילו המלצה לצדדים להתגרש.

רות הלפרין-קדרי: פסקי דין כאלה יוסיפו להינתן.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו כן צריכים להבחין בין קביעה למועד לסידור הגט ובין השאלה מה קורה אם לא יינתן הגט בעת מועד סידור הגט.

רות הלפרין-קדרי: בנוסח הקיים היום אין פרוצדורה שבאמת נותנת אפקטיביות להחלטה, לא משנה באיזו לשון היא ניתנה.

רות הלפרין-קדרי: כל ההצעה הנוכחית באה לתת פרוצדורה נוספת לכך שיהיה סדר מסוים.

רות הלפרין-קדרי: ברגע שבית הדין קבע עמדה שהזוג הזה ראוי שיתגרש, לא משנה באיזו דרגת חיוב, כפייה או פחות מזה, ויסיים את דרכו ביחד, צריך לקבוע מועד לסידור הגט.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו יודעים היטב שייתכן ולא יסודר הגט באותו מועד.

רות הלפרין-קדרי: אז השאלה מה נעשה.

רות הלפרין-קדרי: מה המחוקק אומר עכשיו לבית הדין לעשות אם לא מסודר הגט באותו מועד שבו זה נקבע?

רות הלפרין-קדרי: קודם כל צריך שיהיה מועד, לא משנה באיזו לשון ניתן פסק הדין של בית הדין הרבני.

רות הלפרין-קדרי: כבוד היושב-ראש, אנחנו יכולים להיכנס לאבחנות יותר מדויקות של לשון בית הדין, כי במצב שקיים היום אין סינכרוניזציה בין הלשון של החוק לבין מה שבתי הדין קובעים.

שלמה דיכובסקי: רות, אני רוצה לומר.

שלמה דיכובסקי: קביעת מועד לסידור גט לא מפריע לי בכלל.

שלמה דיכובסקי: מבחינתי, כשניתן פסק דין בכל נוסח שהוא אפשר לקבוע מועד יחסית.

שלמה דיכובסקי: .

שלמה דיכובסקי: מתי שיקבעו.

שלמה דיכובסקי: והיה אם לא ניתן גט, יתחילו דיוני המעקב אחת ל.., כפי שיקבעו.

בתיה כהנא דרור: למה שדיוני המעקב לא יהיו תחת השוט של צווי ההגבלה?

בתיה כהנא דרור: מדובר על דיון, לא מדובר על החלטה לצו הגבלה.

דוד רותם: תגידו, אתם חושבים שבתי הדין הרבניים מקיימים דיוני סרק?

דוד רותם: מה זה מדובר בדיון?

דוד רותם: בית הדין יבוא ויאמר: אני ממליץ לצדדים להתגרש.

דוד רותם: הוא יקבע תאריך לגט.

דוד רותם: אם אחד הצדדים לא יגיע, אז הוא יקבע מועד לסנקציות.

דוד רותם: יבוא אותו אדם ויגיד: רבותיי, אתם המלצתם, אנחנו בינתיים הלכנו לייעוץ, אנחנו רוצים לבדוק פה ושם.

דוד רותם: יבזבזו את הזמן, אחר כך יבואו בטענות לבתי הדין שהתיקים לא נגמרים שם.

רות הלפרין-קדרי: החשיבות היא בכך שכל הצדדים שמעורבים בדבר - גם הבעל וגם האישה - ידעו שיש סדר מסוים ושהם כן יידרשו לתת דין וחשבון ולדווח על מה קורה בתיק בלי שהאישה תצטרך ליזום את הדיונים האלה.

רות הלפרין-קדרי: במצב שקיים היום הן נמנעות מליזום את הדיונים מכיוון שהן חוששות מכך שהן יגבירו עוד יותר את הסרבנות.

רות הלפרין-קדרי: לעיתים הן גם חוששות מכך שאולי בית הדין יתייחס אליהן באופן נוזף או גוער על כך שהן כן מנסות לתמרץ את המערכת.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו כן צריכים פה את הפטרנליזם הזה מצד המדינה ומצד המחוקק.

רות הלפרין-קדרי: זה כן נדרש.

דוד רותם: ואם המחוקק יקבע שהדיון יהיה כל 30 יום בסנקציות זה לא יכניס את הבעלים לסרבנות גדולה יותר?

רות הלפרין-קדרי: זה המחוקק, זו לא האישה.

רות הלפרין-קדרי: יש פה הבדל.

רות הלפרין-קדרי: יש פה הבדל בדינאמיות של בני הזוג.

קריאה: גם לא תמיד הן יודעות להגיש את הבקשה.

דוד רותם: זאת אומרת מה שיקרה זה שאנחנו נהיה אשמים בכך.

דוד רותם: .

בתיה כהנא דרור: זה יותר אחריות על בתי הדין.

בתיה כהנא דרור: בהחלט.

רות הלפרין-קדרי: זה לא עניין של אשמה.

רות הלפרין-קדרי: זאת מערכת החוק ומערכת ההלכה.

רות הלפרין-קדרי: בזמנו, כשחוק הסנקציות רק נכנס לתוקף ומלכתחילה ראינו שלא מוטלות הרבה סנקציות מידי שנה, הרב בן דהאן, שקדם לרב דיכובסקי, נהג תמיד לומר שעצם העובדה שבתי הדין יכולים להגיד לבעלים הסרבנים: אתם יודעים או אתה יודע שאנחנו יכולים לשלול ממך את רישיון הנהיגה, גרם להם מיד לתת את הגט.

רות הלפרין-קדרי: הגבר הישראלי הממוצע ברגע שאומרים לו שישללו ממנו את רישיון הנהיגה, הוא מיד נותן את הגט.

רות הלפרין-קדרי: אם אנחנו נלך אחורה ובכל הקטגוריה של הלשונות הפחותות של ההמלצה ושל המצווה נעביר מסר שאין בכלל מקום לדון בסנקציות אלא רק לעקוב ולראות מה קורה, אנחנו נוטלים את השוט הזה של האיומים, את השוט שבתי הדין בעצמם אמרו שחשוב שיהיה בידם.

שלמה דיכובסקי: מעקב זה לא רק מה נשמע, אלא מעקב זה בית הדין שומע.

שלמה דיכובסקי: אמרתי שייתכן ובית הדין יגיע למסקנה שיש מקום להחליף את פסק הדין.

שלמה דיכובסקי: מעקב זה לא רק שלום, מה נשמע, לכו חזרה.

שלמה דיכובסקי: זה לא כך.

שלמה דיכובסקי: "וידו אוחזת בעקב עשיו".

שלמה דיכובסקי: להחזיק בעקב פירושו מעקב.

רות הלפרין-קדרי: הבעל צריך לדעת.

רות הלפרין-קדרי: .

זבולון אורלב: למה אי אפשר לציין שיהיה דיון מעקב, לרבות האפשרות.

זבולון אורלב: .?

רות הלפרין-קדרי: אני רק רוצה לתת עוד נתון שחשוב שכולם יהיו ערים לו.

רות הלפרין-קדרי: בקידוד שקיים היום אין אפשרות לדעת אמיתית האם הסנקציות ניתנות גם בפסקי דין של לשון פחותה מחיוב וכפייה או שרק בפסקי דין של חיוב וכפייה.

רות הלפרין-קדרי: אין אפשרות של מעקב כזה.

רות הלפרין-קדרי: גם כאשר לוקחים בחשבון את סך כל פסקי הדין – 3500 – של כל לשון של גט, מחלקים את המספר הזה במתן הסנקציות שניתנות מידי שנה ויוצאים מתוך הנחה שסנקציות ניתנות רק בחיוב וכפייה, גם אז זה אומר שרק בשליש מהמקרים בתי הדין באמת מטילים סנקציות.

רות הלפרין-קדרי: זאת הראיה הגדולה לכך שהחוק באמת לא אפקטיבי.

רות הלפרין-קדרי: אם יהיה מנגנון שקורא אותם לסדר ומחייב אותם לדון מחדש תוך פרק זמן קצוב, זה כן יכניס אפקטיביות לחוק הזה.

שלמה דיכובסקי: אני לא יודע.

שלמה דיכובסקי: לא מנגנון של סרק אלא אמיתי.

שלמה דיכובסקי: אני לא יודע מספרים, אבל אני כן יודע שבכל אותם פסקי דין שניתן חיוב או כפייה לא היה מקרה אחד שהגט לא סודר ונמנעתי מלהטיל סנקציות מכל מיני סיבות.

שלמה דיכובסקי: נדמה לי שבלמעלה מ-90% מהמקרים הוטלו סנקציות.

שלמה דיכובסקי: אני לא חושב שבבתי דין אחרים הפערים הם גדולים כל כך.

רות הלפרין-קדרי: כבוד הרב לא ישב בכל.

רות הלפרין-קדרי: .

שלמה דיכובסקי: אני לא יודע.

שלמה דיכובסקי: ישבתי בערעורים.

שלמה דיכובסקי: הטלנו ולא חסנו על אנשים.

בת-שבע שרמן-שני: הנתונים בירושלים הם אחרים.

עתניאל שנלר: אני חושב שהפערים הרבה יותר קטנים מאשר ניכר בשיח.

עתניאל שנלר: כולם מסכימים שמדובר בשתי קטגוריות נפרדות: חיוב/כפייה מול מצווה והמלצה.

עתניאל שנלר: כולם מסכימים שניתן או צריך לקבוע מועד לסידור גט בין כך ובין כך.

עתניאל שנלר: כולם מסכימים שצריך להיות אלמנט של מעקב כזה או אחר.

עתניאל שנלר: הדבר היחיד שנתון במחלוקת הוא אם המעקב בהקשר של מצווה או המלצה יכלול גם אופציה ואפשרות לצווי הגבלה.

בת-שבע שרמן-שני: כפי שקיים בחוק.

עתניאל שנלר: אני חושש מדבר פשוט מאוד.

עתניאל שנלר: בית הדין הוא סוברני.

עתניאל שנלר: אנחנו כמחוקקים צריכים לבוא ולהגיד: בכל פסק דין, תהיה הלשון אשר תהא, יהיה קביעת מועד לסידור הגט: דיון לצווי הגבלה אחרי 30,45 יום כמו שאמרנו בחיוב וכפייה, דיון מעקב ו/או צווי הגבלה עד 120 יום בכל שאר הלשונות.

עתניאל שנלר: ובא לציון גואל.

עתניאל שנלר: אף פעם אי אפשר לכסות את החוק מכל הכיוונים.

דוד רותם: יש לי שאלה אליך, חבר הכנסת שנלר.

דוד רותם: בכל פסק דין, לא חשוב הנוסח, יקבעו מועד לגט.

קריאה: לא תמיד.

דוד רותם: כן.

עתניאל שנלר: אם י ש מצווה.

עתניאל שנלר: .

דוד רותם: יקבעו תאריך לגט.

דוד רותם: אני מגיע לבית הדין עם בני זוג שרוצים מאוד להתגרש.

דוד רותם: תנו לי תאריך לגירושין.

דוד רותם: אומרים: רגע אחד, אדוני, בעוד חודש הכל מלא כי אתמול כתבנו כמה פסקי דין.

דוד רותם: אי אפשר לקבוע 100 תיקים לגירושין ביום אחד.

דוד רותם: יש גם כמות מסוימת שאפשר לקבוע.

עתניאל שנלר: לא הבנתי את השאלה.

בתיה כהנא-דרור: שיבטיחו הרשעות.

בתיה כהנא-דרור: שיאריכו את שעות העבודה.

דוד רותם: קודם בבתי המשפט.

בתיה כהנא-דרור: בוא לא נשווה בין בית הדין הגדול לבתי המשפט.

דוד רותם: קודם בבתי המשפט נאריך את המועד, אחר כך..

עתניאל שנלר: לא הבנתי מה אדוני שאל.

רות הלפרין-קדרי: שיוסיפו הרכבים לגירושין בלבד.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: רבותיי, מי יביא את התקציב?

דוד רותם: נמנה עוד דיינים לגירושין בלבד.

דוד רותם: אני מוכן לעשות את זה מחר בבוקר.

בתיה כהנא-דרור: בית הדין הגדול עובד מ-10:00 עד 14:00.

דוד מלכא: בבית הדין הגדול לא מסדרים תיקים.

דוד רותם: תפנו בבקשה לשר האוצר ולשר המשפטים.

דוד רותם: אני מוכן מחר בבוקר להוסיף תקנים לבתי הדין הרבניים.

בתיה כהנא-דרור: זה מספיק חשוב שיוסיפו תקנים.

דוד רותם: תביאו כסף.

עתניאל שנלר: אני לא הבנתי את העניין הזה.

דוד רותם: כל תיק ייקבע.

דוד רותם: .

עתניאל שנלר: כל תיק שנגמר.

דוד רותם: 30 יום אחר כך..

עתניאל שנלר: לא אמרתי 30 יום.

עתניאל שנלר: אני אמרתי 30 יום?

דוד רותם: כן.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: חילקתי בין כפייה לכל השאר.

עתניאל שנלר: לגבי כפייה/חיוב 30 יום, 45 יום לית מאן דפליג.

עתניאל שנלר: הויכוח בשולחן עכשיו הוא לא בזה, הוא בכל שאר הלשונות.

עתניאל שנלר: בשאר הלשונות ייקבע מועד לסידור גט.

עתניאל שנלר: לא אמרתי מתי.

עתניאל שנלר: צריך להחליט כמה זמן אחר כך ומידי איזו תקופה יהיה דיון מעקב ו/או צווי הגבלה.

דוד רותם: זה לא מה שהארגונים אומרים.

דוד רותם: זה מקובל עלי.

עתניאל שנלר: זה מה שהתכוונתי לומר.

עתניאל שנלר: אם רוצה לתת להם 5 חודשים.

עתניאל שנלר: .

בתיה כהנא-דרור: החוק יצמצם את כמות הדיונים שבית הדין יידרש להם.

בתיה כהנא-דרור: זה יכול להיות במהלך שנים.

בתיה כהנא-דרור: אנחנו רוצים לקצוב את הזמן.

בתיה כהנא-דרור: ברגע שישתמשו בסנקציות זה יכול להיות מאוד אפקטיבי לגבי מתן גיטין, תיקים ייסגרו, יהיה פחות לחץ על בתי הדין ויהיו יותר אפשרויות לנהל את הדיונים האלה.

בתיה כהנא-דרור: זה בדיוק חלק ממטרות החוק כדי שהתיקים לא יימשכו במהלך שנים רבות.

עתניאל שנלר: אם בית הדין נתן ואמר שזו מצווה ואחרי 3 חודשים או 4 חודשים הוא מתכנס ואומר: למה לא עשיתם, אז הוא יהפוך אולי את ההחלטה לחיוב.

קריאה: וידון בצווי הגבלה.

עתניאל שנלר: ויוכל לדון בצווי הגבלה.

בת-שבע שרמן-שני: מה התחדש ב-3,4 חודשים האלה?

בת-שבע שרמן-שני: למה שהוא יהפוך את זה לחיוב?

אדי פרידמן: אנחנו גם לא בעד דיוני סרק, אבל אני לא חושב שעל זה מדובר.

אדי פרידמן: אדוני היושב ראש נגע קודם בביזיון בית משפט.

אדי פרידמן: במידה ובית הדין קבע בכל לשון שהצדדים אמורים לשקול או להגיע להסכם לגבי הגט ולא עשו את זה, אז יש מקום לדון בסנקציות במסגרת ביזיון ההחלטה, גם אם זה לא חיוב.

אדי פרידמן: יש חשיבות למסלול מסוים ששני הצדדים מבינים שהם עלולים לעמוד בפני סנקציה מסוימת אם לא יעמדו במסלול.

אדי פרידמן: הנקודה השנייה היא שהמסלול הזה חשוב גם לבתי הדין.

אדי פרידמן: למה?

אדי פרידמן: כי היו לי לפעמים מקרים שגם בית הדין קבע בלשון מחייבת על הצדדים להתגרש, אבל בדיון שנקבע למתן הגט העלו כל מיני טענות על סמכות או עניין אחר ובית הדין נסוג ואמר: הצדדים יתחילו לנהל מו"מ.

אדי פרידמן: זה אחרי שכבר קבעו שיש לחייב גט.

אדי פרידמן: זה דבר שאני חושב שהוא פסול, לכן ככל שיש לנו מועדים..

דוד רותם: זה לא פסול.

דוד רותם: בינתיים מה שקרה זה ביטלו את הגיור.

אדי פרידמן: זה לא בכולם.

אדי פרידמן: אם יש מסלול עם מועדים קבועים אני חושב שזה מכניס את בית הדין ואת הצדדים לכיוון הנכון.

קריאה: זה ימנע דיונים.

תמי סלע: אם הבנתי נכון ממה שנאמר פה בדיון, אז הדיונים שקובעים לסידור גט הם באמת לא החלק הבעייתי.

תמי סלע: גם בפסקי דין שבהם נאמר בלשון אחרת שעל הצדדים להתגרש, יש צדדים שאולי אחרי הדיון שהיה ובית הדין הפעיל את סמכותו ואמר את דברו.

תמי סלע: .

תמי סלע: אחר כך בדיוני המעקב אפשר להגדיר בלשון אחרת.

תמי סלע: עדיין נראה לי שבסוג פסקי הדין שמדבר על הצדדים להתגרש, שראיתי שגם בכתיבה יש מחלוקות אם זה חיוב או לא חיוב אבל בוודאי זאת לשון שהיא לא לשון של המלצה, צריך ללכת דווקא במסלול דווקני כמו בפסקי דין של חיוב.

תמי סלע: חשוב לזכור שמדובר פה על פסקי דין שהם שונים במהות מפסקי דין רגילים של בתי משפט, שזה פסק דין שאחר כך צד יכול לבוא וללכת איתו להוצאה לפועל ולבצע אותו.

תמי סלע: כאן בעצם בית הדין אמר את דברו, אבל כדי שפסק הדין יבוצע הצדדים צריכים לנקוט פעולה.

תמי סלע: זה בעצם האינטרס של בית הדין שפסק הדין שלו יבוצע.

תמי סלע: הוא צריך לנהל את המעקב הזה כדי לראות שהצדדים אכן מבצעים את פסק הדין, אחרת מה באמת המשמעות.

דוד רותם: תציעי לנו נוסח.

שלמה דיכובסקי: אני חושב שההצעה של חבר הכנסת שנלר מאוד הגיונית.

שלמה דיכובסקי: אם המילה "מעקב" יכולה להיות גם "אתה תשופנו עקב" וגם "ידו אוחזת בעקב", אז בעצם יש לנו את הכל.

שלמה דיכובסקי: במסגרת מעקב הכל פתוח.

עתניאל שנלר: כולל האפשרות לתת צו הגבלה.

שלמה דיכובסקי: בית הדין יכול לעקוב אחרי הצדדים, הוא יכול לקיים "ואתה תשופנו עקב", הוא יכול לקיים "וידו אוחזת בעקב", הכל לפי הצורך, הכל פתוח.

שלמה דיכובסקי: אם נרחיב את המילה "מעקב" לכל הקונוטציות שיש לנו בספר בראשית, יצאנו ידי חובה.

בת-שבע שרמן-שני: כיוון שחבר הכנסת שנלר הציג את זה כעמדה מקובלת, אז אני אומרת שלדעת הארגון שאני מייצגת לא מקובלת ההפרדה בין חיוב לכפייה ללשון אחרת.

בת-שבע שרמן-שני: בעצם מה שאנחנו עושים פה זה שאנחנו באנו לתקן אבל באים לקלקל.

בת-שבע שרמן-שני: החוק מאפשר כיום לבית הדין - לא רק שהוא מאפשר, לפי ההערה כאן הוא מחייב - לדון בהגבלות 30 יום אחרי כל לשון.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מאפשרים היום לבית הדין בהצעת החוק להאריך את זה.

בת-שבע שרמן-שני: הידיעות ההלכתיות שלי העלו שאלות, אבל אני חושבת שהידיעות שלי מפסקי הדין זה משהו שאני הוכחתי.

בת-שבע שרמן-שני: כיוון שדובר פה על מדיניות של בתי הדין הרבניים, אז אני יכולה לספר שלי אישית יש פסקי דין שבהם אני הצגתי שבית הדין קבע סנקציות גם כשלא היה חיוב.

בת-שבע שרמן-שני: רבנו תם, שעליו מתבסס, מדבר על "מאיס עלי".

בת-שבע שרמן-שני: ברוב בתי הדין בארץ לא מחייבים ב"מאיס עלי" ובכל זאת הסנקציות ניתנות וכו'.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שאנחנו עושים פה טעות בזה שאנחנו נכנעים למדיניות שאולי קיימת היום ברוב בתי הדין בארץ, לא בכולם.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו נכנעים למדיניות שאנחנו מקווים שתשתנה בבתי הדין על פי הרכב דיינים מסוים.

בת-שבע שרמן-שני: המציאות היא שהחוק כיום מאפשר סנקציות בכל לשון.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שהמדרג הזה פוגע בנשים מסורבות גט.

בת-שבע שרמן-שני: הוא פוגע ביכולת של בית הדין, כפי שפרופ' הלפרין-קדרי אמרה, להשתמש באיום הזה של סנקציות גם במקרה של דרגה פחותה יותר.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת – זאת בדרך כלל טעות שאני עושה, אבל אני חושבת שנעשית פה באופן גורף- שאנחנו מתייחסים לתיקי הגירושין כתיקי סרבנות.

בת-שבע שרמן-שני: ייתכן מאוד שבהרבה מאוד מהמקרים בעל שאחרי פסק דין של 3 עמודים שבית הדין קבע שעל הצדדים להתגרש – זה לא מאוד מקובל שפסקי הדין הם ארוכים כל כך - יגיע ליום סידור הגט וייתן את הגט.

בת-שבע שרמן-שני: זה לא אומר שהוא מיד יהפוך לסרבן.

עתניאל שנלר: את מציעה לא לדעת, לא לעשות שום דבר ולהשאיר את המצב כמו שהוא היום?

עתניאל שנלר: לא הבנתי.

בת-שבע שרמן-שני: כן.

בת-שבע שרמן-שני: לגבי הסעיף הזה אני חושבת שזאת טעות לגעת.

עתניאל שנלר: מה זה הסעיף הזה?

עתניאל שנלר: איזה סעיף לא?

בת-שבע שרמן-שני: סעיף 4(א) שקובע שלפי החוק הקיים בית הדין חייב לדון במתן ההגבלה תוך 30 יום ממתן פסק הדין בכל לשון שהיא.

בתיה כהנא-דרור: זה מיוזמת בית הדין, הוא לא יישאר כמו שהוא.

בת-שבע שרמן-שני: לא משנה.

בת-שבע שרמן-שני: את מוסיפה את יוזמת בית הדין.

בת-שבע שרמן-שני: אני אומרת שבית הדין לא ייזום.

בת-שבע שרמן-שני: ממילא זה יישאר.

בתיה כהנא-דרור: מדובר במעמד ההחלטה שנקבע את התאריך.

דוד מלכא: אני חושב שיש פה חוסר ידע.

דוד מלכא: ברוב המקרים של המלצה או מצווה הצדדים מקיימים דיון בענייני הרכוש.

דוד מלכא: אי אפשר לסדר גט כל זמן שאין הפרדה במגורים של בני הזוג.

דוד מלכא: זאת מציאות.

דוד מלכא: אי אפשר לקבוע תאריך לגט אם בית הדין לא יודע שאחד מהצדדים כבר שכר דירה ונמצא במקום אחר.

דוד מלכא: ההצעה כפי שהיא לא יכולה להתבצע כי יש דינאמיקה.

דוד מלכא: יש זוג שמקיים דיונים.

דוד מלכא: אני תיארתי מציאות של אנשים שאין להם רכוש.

דוד מלכא: אנשים שיש להם רכוש והדיונים מתקיימים בבית המשפט, ששם הדיונים לוקחים הרבה יותר זמן, אין איזה שהם תאריכי יעד שקובעים להם דיון פעם בשנה, הדיונים לא נגמרים והבעל או האישה אומרים: לא, עד שהדיונים ברכוש לא ייגמרו אנחנו לא רוצים שיסודר גט.

דוד מלכא: בית הדין..

בת-שבע שרמן-שני: בית הדין יקבע שעל הצדדים לסדר גט, יסודר הגט מיד לאחר שייפרדו.

בתיה כהנא-דרור: אבל הדינאמיקה הזאת קורת לפני החלטה להמלצה.

דוד מלכא: זאת המציאות העיקרית.

דוד מלכא: אלה רוב התיקים.

דוד מלכא: במקרים של חיוב וכפייה בית הדין קובע את הדיון.

דוד מלכא: המסגרת של ההצעה באה לתת כלים לבית הדין, לא להתערב בדין המהותי.

דוד מלכא: פה יש מה שכבודו התחיל בתחילת הישיבה.

דוד מלכא: יוזמת בית הדין לא יכולה להיות בעניין מהותי של ביצוע סנקציות.

דוד מלכא: ההלכה אומרת: "פתח פיך לאילם" כאשר בין אדם לא יודע לטעון.

דוד מלכא: הבסיס צריך להיות שצריכה להיות מוגשת בקשה.

דוד מלכא: החוק הקיים מדבר על בקשה שמוגשת.

דוד מלכא: אז בית הדין ידון.

דוד רותם: אני לא רוצה שתוגש בקשה.

דוד מלכא: בסדר.

דוד רותם: לא צריך בקשה.

דוד מלכא: אוקיי, קובעים מועד במקרים של חיוב וכפייה.

דוד מלכא: זה מה שההצעה באה לומר.

דוד מלכא: במקרים האחרים אין לזה.

דוד מלכא: .

דוד רותם: ההצעה באה לומר 2 דברים.

בת-שבע שרמן-שני: כתוב ידון בית הדין, לא בקשה.

דוד רותם: יש 2 אפשרויות.

דוד רותם: כאשר יש חיוב או כפייה בית הדין יקבע סידור גט בתוך 30 יום ויקבע דיון בסנקציות 15 יום אחר כך.

דוד רותם: אם בית הדין קובע מצווה, המלצה או כל לשון אחרת, אז הוא יקבע סידור גט בתוך 60 יום.

דוד מלכא: זה לא ביצועי.

דוד מלכא: אי אפשר לבצע את זה כי הצדדים גרים בבית.

תמי סלע: תוך חודשיים.

דוד רותם: אני לא מבין, תוך חודשיים אחד מהם יעזוב.

דוד מלכא: הם לא רוצים.

דוד מלכא: צריך למכור את הדירה, צריך למנות.

דוד מלכא: .

שלמה דיכובסקי: 90 יום, בסדר?

דוד מלכא: צריך למנות כונס נכסים.

דוד מלכא: אי אפשר.

דוד רותם: אם הם לא רוצים הם לא יבקשו.

דוד רותם: אתה אומר 90 יום?

עתניאל שנלר: 90 יום.

דוד רותם: בסדר גמור, 90 יום.

שלמה דיכובסקי: זה מספיק.

דוד רותם: בינתיים זה שרוצה להתגרש יעזור לשכור לו דירה.

עתניאל שנלר: ואם לא, בית הדין יהפוך את זה לחיוב או כפייה.

בת-שבע שרמן-שני: למה להפוך את זה לחיוב או כפייה?

בת-שבע שרמן-שני: איזה בסיס הלכתי יש להפוך את זה לחיוב או כפייה?

רות הלפרין-קדרי: 90 יום ולא סודר הגט?

דוד רותם: אם לא סודר הגט בעוד 90 יום, אז 30 יום אחר כך ייקבע דיון בהטלת סנקציות.

שלמה דיכובסקי: דיון מעקב שכולל הכל.

דוד רותם: דיון מעקב שכולל הטלת סנקציות.

רות הלפרין-קדרי: והחוק יאמר במפורש.

רות הלפרין-קדרי: .

דוד רותם: יאמר במפורש שדיון מעקב.

דוד רותם: .

דוד רותם: גם במקרה.

דוד רותם: .

דוד מלכא: לבית הדין מגיעים אחרי 18 חודשים ואומרים: טוב, עצם הפירוד..

דוד רותם: הרב מלכא, אם בתי הדין היו מגיעים אחרי 18 חודש לסידור הגט אני מבטיח לרב שלא היה פה החוק הזה.

דוד מלכא: אני מזמין אותך לעשות מעקב.

דוד מלכא: .

דוד רותם: מעקב אחרי מה?

דוד מלכא: אחר המציאות.

דוד מלכא: מבחינת יחידת המחשוב.

דוד מלכא: תראה את הנתונים של התיקים.

דוד רותם: על גבי חרשו חורשים.

דוד רותם: זה היה מזמן.

דוד רותם: בינתיים זה השתנה.

תמי סלע: לגבי פסק דין שבו נאמר שעל הצדדים להתגרש?

דוד מלכא: ברוך ה', המערכת השתפרה.

תמי סלע: איך אתה רואה את זה?

תמי סלע: זאת בעצם שאלה.

תמי סלע: .

שלמה דיכובסקי: "על" זאת לשון מאוד..

דוד רותם: על הצדדים להתגרש לא יעזור כלום.

דוד רותם: תמיד בית הדין כשהוא יגיע לדיון והוא יקבע את התאריך לסנקציות הוא יצטרך להחליט האם זה חיוב בגט או שזה לא חיוב בגט.

דוד רותם: אם הוא יגיע למסקנה שבמקרה הזה הוא לא רוצה להפעיל סנקציות, הוא יגיד שהנוסח הזה איננו נוסח שמחייב את הצדדים לגט.

דוד מלכא: ההצעה של הרב דיכובסקי הייתה – וזאת התוספת שהתווספה פה – במקרים של המלצה לקבוע דיון מעקב, לא לקבוע תאריך לגט.

דוד מלכא: אין בזה טעם.

דוד רותם: מה מפריע לך תאריך לגט?

שלמה דיכובסקי: יהיה תאריך של stand by.

דוד מלכא: זה יתפוס מקום ביומן.

דוד רותם: שיתפוס מקום ביומן.

דוד רותם: מכיוון שאתה אומר, הרב מלכא, שזה יהיה סתם דיון, אז מה שיקרה הוא שבתי הדין, שיהיו להם 10 דיונים כאלה שהם קבעו והם יודעים שלא יקרה כלום, יוכלו לקבוע עוד 10.

דוד מלכא: אי אפשר לדעת.

דוד רותם: מה זה אי אפשר לדעת?

דוד רותם: אתה אומר לי בביטחון מוחלט שלא יקרה כלום.

שלמה דיכובסקי: תראה, חברות התעופה גם הן..

דוד רותם: Over booking.

שלמה דיכובסקי: בדיוק.

שלמה דיכובסקי: יהיו בשבוע 10 ממתינים ב-stand by.

שלמה דיכובסקי: אפשר להסתדר.

פרץ סגל: ההצעה בנוסח שהציע חבר הכנסת אורלב עוקבת אחרי החוק הקיים.

פרץ סגל: יש שני נוסחים שעברו קריאה ראשונה.

דוד רותם: עוד לא הגעתי לנוסח של אורלב.

דוד רותם: עוד לא איחדתי אותם.

פרץ סגל: אם נדון בנפרד בנוסח של אורלב.

פרץ סגל: .

דוד רותם: אנחנו נגיע לזה.

דוד רותם: זה ד.

פרץ סגל: בנוסח הזה יש גריעה מהמצב החוקי הקיים.

דוד רותם: במה?

פרץ סגל: הנוסח הזה שאומר שאחרי 90 יום בית הדין יקיים דיון שבמסגרתו הוא יכול להטיל צו הגבלה, רצה הטיל , רצה לא הטיל, פירושו של דבר גריעה מהמצב החוקי הקיים.

דוד רותם: מה המצב החוקי הקיים?

פרץ סגל: המצב החוקי הקיים הוא שאין אבחנה בין חיוב למצווה.

פרץ סגל: לא מדובר פה רק לצאת ידי שמיים, אלא כשהמחוקק אמר שזה תוקף של פסק דין, פירושו של דבר שזה פסק דין.

פרץ סגל: פסק דין צריך לקיים.

פרץ סגל: מבחינה זו התוספת הזאת פוגעת במצב החוקי הקיים, לכן אמרתי שהנוסח של אורלב הוא נוסח שיכולים לתמוך בו בלב שלם.

דוד רותם: אני קודם כל לא חושב שצריך לתקן את החוק.

עתניאל שנלר: זה רק לגבי חיוב או כפייה.

דוד רותם: שנלר, לא צריך לתקן את החוק.

דוד רותם: המצב היום מצוין, אין צורך לתקן את החוק.

פרץ סגל: אפשר להוסיף את המעקב.

פרץ סגל: זה לא גורע.

דוד רותם: למה צריך מעקב?

דוד רותם: משרד המשפטים מפקח גם על בתי הדין.

דוד רותם: משרד המשפטים ידאג שיבצעו את החוק.

דוד מלכא: יש נציבות תלונות על השופטים והדיינים.

תמי סלע: יש מבקר המדינה.

תמי סלע: גם הוא אמר.

תמי סלע: .

דוד רותם: יש מבקר מדינה, יש שר משפטים, יש משרד המשפטים, יש פרקליטות.

דוד רותם: תפקחו על בתי הדין ותדאגו שהם יבצעו את זה.

דוד רותם: למה צריך את החוק הזה בכלל?

פרץ סגל: ההצעה היא הצעת חוק פרטית, היא לא הצעת חוק.

פרץ סגל: .

דוד רותם: הממשלה תומכת.

דוד רותם: הממשלה צריכה לבוא ולומר.

דוד רותם: .

פרץ סגל: הממשלה תמכה בסעיף שאמר שיהיה מעקב.

פרץ סגל: בזה הממשלה תמכה.

פרץ סגל: היא אמרה שהיא לא רוצה שהחוק יפגע במצב הקיים.

פרץ סגל: הצעת החוק בנוסח שחבר הכנסת אורלב הציע אכן איננה פוגעת במצב החוקי הקיים.

פרץ סגל: היא הוסיפה גם את המעקב וגם את קביעת המועד למתן הגט.

פרץ סגל: ההצעה הזאת שעושה את הדיפרנציאציה.

פרץ סגל: .

דוד רותם: הצעת החוק של שנלר גם אושרה.

פרץ סגל: אני מסכים.

פרץ סגל: אני רק אומר שהתנאי שלנו לתמיכה היה שזה לא יפגע במצב החוקי הקיים.

פרץ סגל: הנוסח הזה הוא נוסח שפוגע במצב החוקי הקיים.

פרץ סגל: אין לי בעיה שנשב וננסח את זה.

פרץ סגל: זה לא יגרע.

עתניאל שנלר: לגבי מה?

עתניאל שנלר: לגבי לשון שאיננה חיוב או כפייה.

שלמה דיכובסקי: אני מדבר על המצב העובדתי , לא על המצב החוקי.

פרץ סגל: אני מדבר על המצב החוקי.

עתניאל שנלר: ואם הנוסח יהיה עד X ימים?

פרץ סגל: על שאלה של נוסח אפשר לעבוד.

דוד רותם: אני רוצה להבין.

דוד רותם: אתם לא רוצים לפגוע במצב הקיים, למה הסכמתם לתמוך בחוק של שנלר?

פרץ סגל: תמכנו במגבלה מסוימת.

פרץ סגל: תמכנו בחלק שאיננו פוגע במצב הקיים, כי אנחנו באמת סבורים שיכול להיות שהמערכת הזאת של המעקב תקדם את היישום של החוק.

תמי סלע: הצעת החוק בקריאה ראשונה חלה על כל פסק דין.

תמי סלע: חיוב, כפייה או לשון אחרת.

דוד רותם: כדי להחמיר ביחידת מעקב לא צריך חוק.

פרץ סגל: אני מסכים.

פרץ סגל: זאת הייתה הצעה פרטית שאם חברי הכנסת חושבים שהיא תועיל אנחנו לא נתנגד לה.

פרץ סגל: זה מה שאמרנו.

דוד רותם: לא צריך הצעת חוק.

דוד רותם: למה אני צריך שאורלב יביא את הכסף?

דוד רותם: תביאו אתם את הכסף.

דוד רותם: תקימו יחידת מעקב.

פרץ סגל: בתגובה של בתי הדין הרבניים לתמיכה להצעת החוק הם אמרו שאם יינתן התקציב הם ישמחו לקבל את הצעת החוק.

פרץ סגל: אם זאת הדרך שבתי הדין הרבניים יקבלו תקציב.

פרץ סגל: .

דוד רותם: זה 600 אלף.

פרץ סגל: בידם של בתי הדין אפשרות להגיש בקשה תקציבית כזאת.

דוד רותם: תכריחו אותם.

עתניאל שנלר: אם הניסוח יהיה עד 90 יום.

עתניאל שנלר: .

פרץ סגל: בתי הדין ומשרד המשפטים זה לא שני גופים, זה גוף אחד.

פרץ סגל: בתי הדין הם חלק ממשרד המשפטים.

פרץ סגל: אם בתי הדין הרבניים חושבים כך..

עתניאל שנלר: דודו, אני שאלתי עד 90 יום.

עתניאל שנלר: זה לא פוגם במה שקיים היום.

עתניאל שנלר: זה אותו דבר.

דוד רותם: זה לא פוגם במה שקיים היום בכל מקרה.

דוד רותם: מה שפוגם לדעתו של פרץ זה כאשר אתה מבחין בין כפייה ללשון החוק.

זבולון אורלב: אתה נותן ללשון אחרת יותר זמן ממה שקיים היום.

דוד רותם: אתם רק שוכחים דבר אחד, רבותיי.

דוד רותם: בקורס הבא לדיינים ילמדו אותם גם לכתוב פסקי דין.

זבולון אורלב: אני מודיע לך שבהעסקה הבאה של אנשים אחרים יחשבו איך לשחוק עוד את המעמד של בתי הדין הרבניים.

זבולון אורלב: חבר'ה, צריך להסתדר גם עם דעת הקהל, עם רצון הציבור, עם האווירה שיש ועם הרצון לפתור בעיות.

זבולון אורלב: בתי הדין הם לא איזה אי מבודד.

זבולון אורלב: הם לא נמצאים באיזה חדר סגור שהם יכולים לעשות מה שהם רוצים.

זבולון אורלב: זה לא כך.

זבולון אורלב: עובדה שגם הצעות החוק שלנו, של חבר הכנסת שנלר ושלי, למה יזמנו את הצעות החוק האלו?

זבולון אורלב: כיוון שאנחנו ערים ושומעים מהקהל, מהציבור, מארגוני הנשים ומאחרים על הבעיות שקיימות.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לעזור לחזק את מעמד בתי הדין הרבניים, שהציבור יבוא אליהם וירגיש שבתי הדין הרבניים פותרים את הבעיות.

זבולון אורלב: מה שכאן קורה זה דבר הפוך.

עתניאל שנלר: אני חושב שמה שאמרת, פרץ, אם מותר לי, לעניות הבנתי, הוא גם לא כל כך מדויק, כי לשון החוק הקיימת היא עם תום 30 יום.

עתניאל שנלר: אני צודק?

עתניאל שנלר: לשון החוק היום היא עם תום 30 יום.

עתניאל שנלר: אין היום ציווי של החוק לקבוע ביום ה-30, ה-31 או ה-40.

עתניאל שנלר: אם אני אומר עם תום 30 יום ועד 90 יום זה בעצם משביח את החוק.

רות הלפרין-קדרי: לא זאת הנקודה.

דוד רותם: אפשר לעשות דבר אחר.

דוד רותם: אפשר לקבוע את ה-30 יום ולבוא ולומר שאם לא יסודר גט באותו יום, ידונו גם בנושא של המעקב עם הסנקציות.

רות הלפרין-קדרי: זה בדיוק הנוסח שעומד כרגע לדיון.

רות הלפרין-קדרי: בואו נראה את הנוסח שקיים היום.

רות הלפרין-קדרי: הנוסח שקיים היום, לא מה שעומד כרגע לדיון, ב4(א) אומר כך: "עם תום 30 ימים מיום מתן פסק הדין – הכוונה כמובן לכל פסק דין בכל לשון שהיא - ידון בית הדין הרבני במתן צו הגבלה".

רות הלפרין-קדרי: לפי ההבנה של פרץ, ידון זאת אומרת חייב בית הדין מיוזמתו לקיים דיון ואפילו לתת צו הגבלה.

רות הלפרין-קדרי: זה לא מה שקורה היום.

רות הלפרין-קדרי: כבוד הרב מלכא, אני לא בטוחה מה באמת נכון.

רות הלפרין-קדרי: אני חושבת שזאת שאלה של פרשנות.

רות הלפרין-קדרי: בפועל ברור שבתי הדין הרבניים לא יוזמים דיונים במתן צווי הגבלה מיוזמתם.

רות הלפרין-קדרי: זה לא קורה.

רות הלפרין-קדרי: שאלנו את בתי הדין הרבניים מספר פעמים, לא קיבלנו על כך נתונים.

רות הלפרין-קדרי: אין דיונים שמתקיימים מיוזמת בית הדין.

רות הלפרין-קדרי: יכול להיות שפרץ צודק והנוסח היום הוא כן נוסח אידיאלי.

רות הלפרין-קדרי: בפועל הוא לא מיושם, לכן צריכה לבוא הצעת החוק הזו ולהיכנס תיקון.

רות הלפרין-קדרי: עם כל הכבוד לפשרה שהסתמנה כאן בין שנלר לבין הרב דיכובסקי והיושב-ראש, בפשרה הזאת הארגון כן תומך, ובלבד שיופיעו המילים המפורשות שמעקב כולל האפשרות לדיון במתן צווי הגבלה.

תמי סלע: אני רק אולי יציג בצורה מסודרת את ההצעה שמתגבשת.

תמי סלע: ההצעה אומרת שבמקרים של פסק דין לחיוב או כפייה, בתוך 30 יום לכל המאוחר ייקבע מועד לסידור גט.

תמי סלע: במקרים של לשון אחרת, בתוך 90 יום ייקבע מועד לסידור גט.

תמי סלע: על מנת שלא ייקבעו דיוני סרק אם לא סודר הגט באותו מועד שנקבע לדיון, אז במועד הזה בית הדין יוכל בחיוב וכפייה לדון במתן צווי הגבלה.

תמי סלע: בלשון אחרת צריך לקיים דיון מעקב שבמסגרתו הוא רשאי להטיל צווי הגבלה.

יצחק הרצוג: יש לכם בעיה עם זה?

יצחק הרצוג: זה נשמע לא רע.

רות הלפרין-קדרי: מתי ייקבע המועד לדיון צו ההגבלה?

תמי סלע: אם לא סודר הגט במועד שנקבע לסידור גט, ידון בית הדין.

רות הלפרין-קדרי: זה קצת שונה מהנוסח שכרגע עומד לדיון.

תמי סלע: זה יותר דומה למה שקיים היום בחוק.

תמי סלע: מבחינת עמדת הממשלה שלא לגרוע מהמצב הקיים זה מתחבר למועד שקבוע בחוק כיום, זה לא מאריך אותו.

תמי סלע: זה כשמדובר בחיוב או כפייה.

תמי סלע: כשמדובר בלשון אחרת זה מאריך את התקופה.

תמי סלע: זאת באמת הפשרה שדובר עליה.

מיכל לאו-שורץ: אם במקרים של חיוב וכפייה קובעים 2 מועדים..

תמי סלע: לא מדובר פה על לקבוע 2 מועדים.

מיכל לאו-שורץ: אם במקרים של חיוב וכפיה קובעים 2 מועדים, האחד לסידור גט והשני כבר לדיון בצו הגבלה, אנחנו לא גורעים מהחוק הקיים.

מיכל לאו-שורץ: להיפך, אנחנו מוסיפים עליו.

דוד רותם: לא צריך 2 מועדים.

דוד רותם: אני קובע תאריך לסידור גט.

דוד רותם: אם לא יסודר הגט, אז באותו מועד ידונו בנושא של המעקב.

דוד רותם: זה מסיבה שהרב מלכא יוציא מליבו שמבזבזים את הזמן .

דוד רותם: אני אומר לו שאם לא יסודר הגט, שידון בסנקציות.

דוד מלכא: לא ידונו בסנקציות במסגרת הצו.

דוד רותם: ידונו.

דוד רותם: אני לא מדבר על המלצה.

דוד רותם: חיוב גט.

דוד מלכא: תמי אמרה קודם שאם לא יסודר גט בית הדין יהיה רשאי לדון בסנקציות באותם מקרים של לשון אחרת.

דוד מלכא: זה לא יקרה.

דוד מלכא: אני אגיד יותר מזה.

דוד רותם: זה יקרה.

דוד מלכא: הן יודעות את זה.

דוד רותם: לא איכפת לי מה שהן יודעות.

דוד רותם: אני אומר לך שזה יקרה.

דוד מלכא: אין לו לדיין אלא מהות הדין שעל פיו הוא דן ורק על פי שולחן ערוך.

דוד מלכא: גם במקרה שנידונים.

דוד מלכא: .

דוד רותם: אתם כולכם דנים רק על פי שולחן ערוך.

דוד רותם: הבעיה היא שאתם מתמנים לפי החוק ומקבלים משכורת לפי החוק.

דוד מלכא: נכון, אבל.

דוד מלכא: .

יצחק הרצוג: העולם השתנה.

דוד רותם: אתם תדונו על פי הדין שלפיו אתם דנים.

דוד רותם: אתם תדונו רק לפי שולחן ערוך.

דוד מלכא: לדון בסנקציות במקרים של המלצה או מצווה.

דוד מלכא: .

דוד רותם: אני חייבתי אותך להטיל סנקציות?

דוד מלכא: יבואו טענות נגד בתי הדין: למה אתם לא מממשים את הרשות שלכם לדון בסנקציות.

עתניאל שנלר: זה לא שולחן ערוך.

תמי סלע: גם היום טוענים את זה.

דוד רותם: רבותיי, אתם לא מממשים את הרשות שלכם בהרבה דברים.

קריאה: לי אין בעיה עם השולחן ערוך.

תמי סלע: בפרט שיש מקרים שקראתי שאפילו בית הדין משוכנע שיש עילה לחיוב ואפילו לכפייה ולפעמים הוא לא..

תמי סלע: אלא לפי נסיבות אחרות, שאז הוא בטח יכול להפעיל סנקציות.

דוד רותם: תמי, תנסחי את זה כמו שדיברנו.

דוד רותם: מקובל עליך, אדון שנלר?

עתניאל שנלר: כן.

דוד רותם: מקובל עליך, אדון אורלב?

זבולון אורלב: כן.

דוד רותם: מקובל עליך, אדון פרץ?

פרץ סגל: כן.

תמי סלע: זה באשר לסעיף קטן (א).

תמי סלע: זה מה שיופיע בו.

תמי סלע: בסעיף (א1) רוב הדברים נכנסו למה שדיברנו בסעיף קטן (א).

תמי סלע: אחת ההערות שקיבלתי היא לגבי כך שהדיון בצו ההגבלה יתקיים ככל הניתן בפני דיין שדן בתביעת הגירושין.

תמי סלע: זה היה נראה לי דבר הגיוני לשלב גם את העניין הזה.

זבולון אורלב: יש הסתייגות?

שלמה דיכובסקי: זה לא הגיוני.

שלמה דיכובסקי: אומר לך מדוע.

שלמה דיכובסקי: היו מקרים בתיקים שישבתי בהם שבית הדין האזורי דן בתביעת הגירושין ולא קיבל אותה.

שלמה דיכובסקי: אני בבית הדין הגדול קיבלתי את תביעת הגירושין וחייבתי בגט.

תמי סלע: ברור שאם זה בערעור.

תמי סלע: .

שלמה דיכובסקי: עכשיו, כשבא הנושא של סנקציות, אמרו: לך לפי לשון החוק לבית הדין האזורי.

שלמה דיכובסקי: אבל מה אעשה ובית הדין האזורי הוא זה שדן בתביעת הגירושין ולא קיבל אותה?

שלמה דיכובסקי: הוא עוד יטיל סנקציות?

תמי סלע: אפשר להגיד..

שלמה דיכובסקי: לכן המילה "דן" לא נכונה.

שלמה דיכובסקי: לפני דיין שפסק..

דוד רותם: אני לא רוצה שיעשו את זה.

דוד רותם: כאשר אני עושה את זה לבתי המשפט הם קופצים מפה עד להודעה חדשה.

דוד רותם: אני אשמור על כך שמה שאני לא עושה לבתי המשפט אני לא עושה לבתי הדין הרבניים, מה שאני לא עושה לבתי הדין הרבניים אני לא עושה לבתי המשפט.

אברהם מיכאלי: זה כלל שעוד לא מיושם.

תמי סלע: יש גם בבתי המשפט מקרים שבהם יש הוראה כזאת שככל הניתן.

תמי סלע: .

אברהם מיכאלי: אם נתחיל לתקן את העוולות נצטרך לעשות פה הרבה דיונים לגבי בתי המשפט.

רות הלפרין-קדרי: כל הרעיון של בתי משפט לענייני משפחה זה באמת one family, one court, אותו שופט.

עתניאל שנלר: אני חושב שהלשון "ככל שניתן" היא אולי הפתרון, למעט בערכאת ערעור.

עתניאל שנלר: ככל שניתן, למעט בערכאת ערעור.

שלמה דיכובסקי: או למשל התיק עבר מהרכב אחד להרכב שני.

שלמה דיכובסקי: הרכב אחד חשב כך, הרכב שני.

שלמה דיכובסקי: .

שלמה דיכובסקי: למה צריכים את זה בכלל?

שלמה דיכובסקי: למה צריכים את כל התוספת הזאת?

דוד רותם: לא צריכים את זה?

בת-שבע שרמן-שני: אני רוצה להסביר למה לא צריכים את זה.

בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שעדיף שזה לא יהיה רשום.

דוד רותם: אני גם חושב.

תמי סלע: מבחינת כולם זה בסדר.

תמי סלע: בסעיף קטן (א1) יוותר לדיון "במתן צו הגבלה יוזמנו בעלי הדין וכל מי שלדעת בית הדין עלול להיפגע ממנו".

תמי סלע: כבר קיים היום בחוק שלא יינתן צו הגבלה אלא לאחר שניתנה הזדמנות לכל.

תמי סלע: .

דוד רותם: מי זה עלול להיפגע ממנו?

שלמה דיכובסקי: כלומר ילדים.

שלמה דיכובסקי: יהיה להם פתחון פה.

שלמה דיכובסקי: הם יטענו.

שלמה דיכובסקי: ברגע שמונעים ממנו אפשרות לעבוד אין להם אפשרות להתקיים, להתפרנס.

שלמה דיכובסקי: בוא נאמר בעלי חובות של אותו אדם.

שלמה דיכובסקי: הם עלולים להיפגע.

שלמה דיכובסקי: אנחנו מרחיבים.

שלמה דיכובסקי: יהיה פה פורום ענק.

תמי סלע: בעצם גם היום החוק אומר שלא יינתן צו הגבלה אלא לאחר שניתנה הזדמנות לכל בעל דין או למי שלדעת בית הדין עלול להיפגע.

שלמה דיכובסקי: הבנקים.

שלמה דיכובסקי: .

תמי סלע: אני מניחה שזה מתפרש באופן סביר.

תמי סלע: לא צריך להוסיף.

דוד רותם: זה כתוב בחוק.

דוד רותם: זה דבר לא חכם מה שכתוב בחוק.

עתניאל שנלר: אני חושב שאפשר להסתפק בכל בעל דין.

פרץ סגל: זה שיקול דעת של בית המשפט.

פרץ סגל: היום זה בשיקול דעת של בית הדין.

זבולון אורלב: תשאירו את זה ככה.

פרץ סגל: פה ההוראה היא לחייב את בית הדין, בעוד שהמצב הקיים זה בשיקול דעת של בית הדין.

תמי סלע: תשאירו את המצב הקיים.

דוד רותם: אני רואה פה לפניי חבורת נשים שתגיד לך שבית הדין ימצא כל תירוץ כדי לא לעשות שימוש בחוק הזה.

דוד רותם: כשאתה אומר לו: אדוני היקר, מי שלדעת בית הדין עלול להיפגע, אז הרב מלכא כשזה יגיע אליו – אני מבטיח לך – הולך ואומר לבעל: תפרסם, בבקשה, מודעה בעיתון, תביא את כל המחותנים שלך, את כל הבנקים.

קריאה: המחותנים עלולים להיפגע גם כן.

יצחק הרצוג: קבוצת נאט"ו.

יצחק הרצוג: זה ישראבלוף.

דוד רותם: בדיוק.

דוד מלכא: חבר הכנסת רותם, אני לא מדבר עם הצדדים.

דוד רותם: בוודאי שאתה לא מדבר עם הצדדים.

דוד רותם: הצדדים לא חשובים לך.

דוד מלכא: אני לא נותן להם עצות.

בת-שבע שרמן-שני: זה לא הרב מלכא יגיד, זה הטוען הרבני של הבעל.

קריאה: עו"ד.

שלמה דיכובסקי: לשון החוק פה היא מוגזמת.

שלמה דיכובסקי: מזמינים את כל עם ישראל בעצם.

שלמה דיכובסקי: כל ישראל מחותנים, כל ישראל חברים.

זבולון אורלב: כל עם ישראל ערבים זה לזה.

פרץ סגל: הנוסח שהוועדה הציעה מרחיב מעבר לחוק הקיים, משום שהוא מחייב את בית הדין, בעוד שהיום רק שיקול דעת.

פרץ סגל: הרי בית הדין ביוזמתו.

פרץ סגל: .

תמי סלע: המטרה של הנוסח הייתה.

תמי סלע: .

דוד רותם: הנוסח החדש אומר: "וכל מי שלדעת בית דין עלול להיפגע ממנו".

דוד רותם: זה נותן לבית הדין שיקול דעת אדיר.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מסכימים שלא להרחיב.

פרץ סגל: זה הנוסח הקיים.

דוד רותם: לכן למה צריך את זה?

דוד רותם: שלא..

דוד רותם: להוריד את זה.

תמי סלע: ההצעה כרגע היא להסיר גם את מה שקיים ולהסתפק בשיקול הדעת שיש לבית הדין להזמין את מי...

פרץ סגל: לא שמעתי שהייתה בעיה בעניין הזה.

פרץ סגל: לא ידוע לי שהייתה בעיה בעניין הזה.

תמי סלע: עלולה להיות.

דוד רותם: כי עד היום לא קבעו את התאריכים האלה.

דוד רותם: .

רות הלפרין-קדרי: פרץ, עלולה להתעורר עכשיו בעיה כיוון שאנחנו באמת נותנים פה מנגנון שהחוק אכן ייושם.

רות הלפרין-קדרי: עד היום לא התעוררו בעיות בגלל שפשוט לא היו דיונים.

רות הלפרין-קדרי: עכשיו יהיו דיונים.

בת-שבע שרמן-שני: אני מכירה מקרה של סרבן גט שהסנקציה נדחתה בחודש כדי שהוא יוכל לעבור לגור ליד מקום העבודה.

עתניאל שנלר: אולי צד אחד.

בת-שבע שרמן-שני: שלילת רישיון הנהיגה שלו נדחה בחודש כדי שהוא יוכל לעבור לגור ליד..

דוד רותם: מה צד אחד?

בת-שבע שרמן-שני: סנקציה מאוד חזקה.

דוד רותם: מה עמדתכן, גבירותיי?

רות הלפרין-קדרי: אני בהחלט מקבלת את החשש שבאמת הנוסח הקיים היום, שעד היום לא עורר בעיות משום שלא היו דיונים, באמת עלול לעורר כעת בעיות משמעותיות, לכן יש מקום להוריד את המילים האלה של..

דוד רותם: לכן אני מציע שאנחנו נכתוב: "לדיון במתן צו הגבלה יוזמנו בעלי הדין".

בת-שבע שרמן-שני: כן.

תמי סלע: אולי כן חשוב להוסיף את מה שקיים בסעיף 1 בהקשר אחר: "לא יתייצב צד לדין אף שזומן כדין, ככל שהצו יינתן.

תמי סלע: ."

רות הלפרין-קדרי: בהחלט.

רות הלפרין-קדרי: הרי לא ניתן יהיה לסכל את מתן הצו.

תמי סלע: אני מתחילה את (א1) מהמקום שבו נאמר: " לא יינתן צו הגבלה אלא לאחר שניתנה הזדמנות לכל בעל דין להשמיע טענותיו; לא יתייצב צד לדיון אף שזומן כדין, יכול שהצו יינתן בידו".

שלמה דיכובסקי: מה למשל אם יש צו..?

פרץ סגל: עדיין בסמכות בית הדין להזמין.

תמי סלע: ברור.

תמי סלע: כל בית משפט ובית דין מוסמך להזמין.

שלמה דיכובסקי: אחד מצווי ההגבלה הוא עיכוב יציאה מן הארץ.

שלמה דיכובסקי: אם בית הדין ירצה לעכב את יציאתו של אותו אדם מהארץ הוא יצטרך להזמין אותו קודם?

שלמה דיכובסקי: הוא יברח עד אז.

תמי סלע: הוא יודע כבר כשניתן פסק הדין שבמועד של סידור הגט אם לא יסודר הגט יכולים להינתן צווי הגבלה.

אדי פרידמן: תמיד אפשר לבקש במעמד צד אחד.

בתיה כהנא-דרור: זה לא מתוקף חוק הסנקציה.

דוד מלכא: מביאים את הצו, נותנים לו דיון קרוב.

אדי פרידמן: מכיוון שדובר קודם על דיון לסידור גט שאם לא יתקיים ישר יתחילו לדון בהגבלות, בסנקציות, אז חייבים עכשיו בהזמנה לסידור גט להוסיף - כי אחרת לא תהיה הזמנה לדין - שבמידה ואנחנו נדון גם.

אדי פרידמן: .

תמי סלע: האמת היא שזה קיים ב-(א), פשוט לא קראתי את זה.

תמי סלע: השמטתי.

תמי סלע: יש בסיום הסעיף המוצע: "בית הדין יידע את הצדדים בכתב או בעל-פה בדבר סמכותו ליתן צו הגבלה אם הגט לא יסודר".

אדי פרידמן: צריך להיות חלק מההזמנה.

דוד מלכא: אם קובעים מועד לסנקציות, אז זה עצמו יותר מאשר ליידע.

דוד מלכא: קובעים מועד לסנקציות.

דוד מלכא: מה צריך ליידע?

דוד רותם: צריך להודיע לו..

תמי סלע: זה מועד לדיון שבו הוא רשאי.

תמי סלע: .

דוד מלכא: דיון בסנקציה צריך תיק.

דוד רותם: אנחנו מדברים פה על דבר פורמאלי, טכני.

דוד מלכא: בהזמנה יהיה כתוב.

דוד מלכא: .

דוד רותם: נכון, בהזמנה יהיה כתוב זה דבר טכני.

דוד רותם: אומר לי מנהל בתי הדין שאין לו בעיה עם זה.

שלמה דיכובסקי: נוסיף עוד שורה.

שלמה דיכובסקי: כתוב בהזמנה כל מיני דברים.

שלמה דיכובסקי: תהיה עוד שורה.

קריאה: נחסוך בג"ץ.

תמי סלע: סיום של (א1): "בית הדין ייתן את החלטתו לא יאוחר מ-15 ימים ממועד הדיון; החליט בית הדין על מתן צו הגבלה, ייכנס הצו לתוקף במועד ההחלטה.

דוד מלכא: 15 יום צריכים לפחות להיות אחרי שהצדדים הגישו סיכומים.

דוד מלכא: אי אפשר לקבוע ממועד מתן פסק הדין 15 יום.

בת-שבע שרמן-שני: סיכומים לגבי סנקציות?

בת-שבע שרמן-שני: מעולם לא נתבקשנו להגיש סיכומים

דוד רותם: זה אחד הדברים שנורא לא מוצאים חן בעיני, משום שאנחנו אף פעם לא קובעים לבית משפט או לבית דין תוך כמה זמן הם יתנו פסק דין.

תמי סלע: יש מקרים.

תמי סלע: בחוק האימוץ קבענו 15 יום.

תמי סלע: זה דברים שהם..

אברהם מיכאלי: חוק האימוץ.

אברהם מיכאלי: .

זבולון אורלב: בחוק האימוץ קבענו.

דוד מלכא: שיעשו את זה במערכת האזרחית כולה.

דוד רותם: הרב מלכא, את בתי המשפט תשאיר לי.

בת-שבע שרמן-שני: צריך להזכיר שאנחנו מדברים על סנקציות לגבי פסק דין שכבר ניתן.

בת-שבע שרמן-שני: בחוק ההוצאה לפועל כן קבועים מועדים.

בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים עכשיו על הוצאה לפועל של פסק דין שניתן, כי אין הוצאה לפועל בבית הדין הרבני.

בת-שבע שרמן-שני: אני כן רואה הבדל, לכן יש היגיון רב בקביעת מועדים.

עתניאל שנלר: נכון.

תמי סלע: בסעיף קטן (ב) אין הצעה לתיקונים.

תמי סלע: סעיף קטן (ג) זה סעיף שעוסק בסמכות לשנות צו הגבלה.

תמי סלע: התוספת בעצם רק מתייחסת לדחיית מועד כניסתו לתוקף של צו הגבלה ואומרת: "ואולם בית הדין לא ידחה את מועד כניסתו לתוקף של צו הגבלה שנתן, אלא אם ראה שהדבר נדרש בשל נסיבותיו המיוחדות של העניין שבפניו".

קריאה: אין בעיה.

תמי סלע: בסעיף קטן (ד)..

דוד מלכא: זה משתמע מתוך הסעיף.

דוד מלכא: הרי תמיד נותנים נימוקים.

דוד מלכא: פה זה נימוקים מיוחדים.

דוד מלכא: אפשר לחשוב שבית הדין צריך לעמוד באיזו שהיא ביקורת שמישהו יכול להגיד: למה לא נימקת בנסיבות מיוחדות?

דוד רותם: מה קרה, אני לא מבין.

דוד רותם: בתי הדין..

דוד רותם: לביקורת?

זבולון אורלב: קלעת בדיוק.

דוד רותם: אנחנו רוצים ביקורת על בתי הדין.

דוד רותם: מותר.

דוד מלכא: אז יש ביקורת.

דוד מלכא: .

זבולון אורלב: רוצים עוד ביקורת.

דוד מלכא: לא בתוך הוראה חוקית.

עתניאל שנלר: יש בזה בעיה?

זבולון אורלב: אתה כל הזמן משדר שאתם רוצים לעשות קומבינות כאלו.

זבולון אורלב: .

דוד מלכא: בתי הדין עובדים מצוין.

דוד רותם: אנחנו רוצים.

דוד רותם: בתי הדין עובדים משהו יוצא דופן.

תמי סלע: סעיף קטן (ד) מדבר על המעקב לגבי ההחלטה הראשונית.

תמי סלע: סעיף קטן (ד) אומר: "החליט בית הדין ליתן צו הגבלה, יקבע מועד לדיון מעקב בתוך 60 ימים ממועד החלטתו כדי לבחון אם יש צורך בשינוי הצו או בהטלת מגבלות נוספות כדי להביא לקיום פסק הדין אם לא קוים עד לאותו מועד".

תמי סלע: כמובן שהשאיפה היא שבעקבות ההגבלות כן יקוים עד אותו מועד.

תמי סלע: "החליט בית הדין שלא ליתן צו הגבלה, יקבע מועד לדיון מעקב בתוך 30 ימים ממועד החלטתו כדי לבחון שוב את הצורך בהטלת צו הגבלה וכדי להביא לקיום פסק הדין אם לא קוים עד לאותו מועד.

תמי סלע: בית הדין יוסיף ויקבע דיוני מעקב כאמור בסעיף קטן זה עד לקיום פסק הדין".

בתיה כהנא-דרור: רציתי לנקוט פה בלשון החמרה של צווי ההגבלה כי אנחנו יודעים על המדרגים.

בתיה כהנא-דרור: אנחנו יודעים שיש צווי הגבלה שהם לא אפקטיביים בכלל, כמו למשל רישיון נהיגה לאנשים שאין להם רישיון נהיגה, או אנשים שנוהגים ממילא בלי רישיון נהיגה.

בתיה כהנא-דרור: יש צווי הגבלה כמו מאסר.

בתיה כהנא-דרור: לפי כל לשון החוק והתיקון אין לנו פה שום אבחנה בתוך צווי ההגבלה.

בתיה כהנא-דרור: .

דוד רותם: את רוצה שאני אכתוב בחוק שאם הוא לא נתן גט אחרי שלקחו לו את רישיון הנהיגה חייבים להכניס אותו.

דוד רותם: .?

בתיה כהנא-דרור: לא חייבים, אבל אני רוצה שהלשון תהיה החמרה.

דוד רותם: זה לא בחוק הזה.

יצחק הרצוג: זאת התערבות בשיקול דעת.

דוד רותם: זה בחוק אחר.

שלמה דיכובסקי: ארגז הכלים פתוח לבית הדין.

שלמה דיכובסקי: הוא יכול להשתמש.

שלמה דיכובסקי: .

בתיה כהנא-דרור: ארגז הכלים זה הנושא.

דוד רותם: זה לא בחוק הזה.

תמי סלע: כשאת מדברת על הטלת מגבלות כדי להביא לקיום פסק הדין.

תמי סלע: .

עתניאל שנלר: עצם הדיון החוזר ונשנה יגרום לכך שבית דין יימאס עליו.

בתיה כהנא-דרור: אנחנו לא יודעים.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך, אבל.

זבולון אורלב: .

יצחק הרצוג: כמה מאסרים.

יצחק הרצוג: .?

שלמה דיכובסקי: מעט מאוד.

בת-שבע שרמן-שני: אם אנחנו ממילא קובעים פה מנגנון של מעקב וכו', אז למה אנחנו צריכים בסעיף (א) להתייחס לזה?

בת-שבע שרמן-שני: נקבע בסעיף (א) שאם יש חיוב, סידור הגט והדיון בסנקציות ייקבעו תוך 30 יום.

בת-שבע שרמן-שני: אם זה לשון אחרת, סידור הגט והדיון בסנקציות ייקבעו תוך 90 יום.

בת-שבע שרמן-שני: ההמשך יהיה בסעיף (ד).

תמי סלע: זה מה שקורה.

עתניאל שנלר: זה בדיוק הסיפור.

תמי סלע: זה הנוסח של הסעיף.

פרץ סגל: אני מבקש שהנוסח לא יהיה "החליט בית הדין ליתן צו הגבלה", אלא "ניתן צו הגבלה".

דוד רותם: טוב.

זבולון אורלב: צודק.

אדי פרידמן: רק תיקון לפרוטוקול או הערה.

אדי פרידמן: לפי תקנות סדר דין אזרחי, סעיף 191, על בית המשפט לתת החלטתו תוך 30 יום מסיום הדיון .

אדי פרידמן: לא שהם עושים את זה, אבל זה כן כתוב בתקנות.

דוד רותם: זה בדיוק מה שאני לא רוצה שיקרה לי פה.

תמי סלע: כשדנו בחוק האימוץ שמענו שזה השפיע.

תמי סלע: .

עתניאל שנלר: ברגע שהפכנו את זה לסנקציה וזה הוצאה לפועל..

אברהם מיכאלי: הלוואי והיו מקיימים את כל סדרי הדין לפי נוסחם.

רות הלפרין-קדרי: האם ברגע שהופיע בסיפה "בית הדין יוסיף ויקבע דיוני מעקב כאמור בסעיף קטן זה", המילה "כאמור" כוללת גם את התוך 30 יום?

דוד רותם: כן.

רות הלפרין-קדרי: זה ברור שהדיונים יהיו תקופתיים מידי 30 יום.

תמי סלע: אפשר לכתוב את המילים "במועדים כאמור בסעיף קטן זה".

רות הלפרין-קדרי: כדאי.

עתניאל שנלר: כדאי לכתוב.

דוד רותם: צריך להוסיף שבמועדים האלה אפשר יהיה גם להחמיר את הסנקציות.

עתניאל שנלר: זו מהות הסעיף.

דוד רותם: לא רק מעקב.

תמי סלע: נכתוב אם יש צורך בשינוי הצו, בהחמרתו או בהטלת.

תמי סלע: .

שלמה דיכובסקי: מעקב כולל הכל: "ואתה תשופנו", "וידו אוחזת בעקב".

תמי סלע: להוסיף?

דוד רותם: כן.

תמי סלע: התיקון בסעיף 4א מתייחס לערעור כיוון שבהגשת ערעור יש שיקול דעת לבית הדין לעכב את ביצוע צו ההגבלה.

תמי סלע: זה יכול להשפיע על כל השימוש בצווי ההגבלה.

תמי סלע: סעיף קטן (א), שבעצם לקוח מהחוק הקיים, נמצא ב4(ד) היום.

תמי סלע: (א) הוגש ערעור על פסק הדין או על צו ההגבלה, לא יעוכב ביצוע צו הגבלה שניתן, ואולם בית הדין הרבני הגדול רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להורות על עיכוב ביצוע צו ההגבלה עד להכרעה בערעור;

בת-שבע שרמן-שני: צריך הגדרה חדשה לפסק הדין.

דוד רותם: אנחנו צריכים לדעת מה זה מטעמים מיוחדים שיירשמו.

תמי סלע: זה אומר שתהיה הנמקה מסודרת בכתב.

דוד רותם: מטעמים מיוחדים זה גם בבתי המשפט.

דוד רותם: טעמים מיוחדים זה מה שאני רוצה.

תמי סלע: אפשר להגיד מטעמים שיירשמו.

תמי סלע: אם רוצים שזה יהיה בכתב ומנומק אפשר להסתפק גם מטעמים שיירשמו.

תמי סלע: זה לאו דווקא סיבות מיוחדות.

תמי סלע: כן חשוב שזה יהיה החלטה בכתב.

יצחק הרצוג: השאלה היא בכמה ערעורים כאלה מוציאים צו מניעה.

תמי סלע: הבנתי שיש לא מעט.

יצחק הרצוג: בכמה מתוכם יש עיכוב ביצוע?

יצחק הרצוג: בכולם יש לך עיכוב ביצוע?

שלמה דיכובסקי: יש ערעור בכמעט כל מקרה של חיוב.

תמי סלע: פה יש שיקול דעת לעיכוב ביצוע.

שלמה דיכובסקי: כמעט שאין פסק דין שאין עליו ערעור.

יצחק הרצוג: זה יכול להיות לך שנים.

תמי סלע: בסעיף קטן (ב) קצבנו את התקופות כדי שזה לא יהיה שנים.

יצחק הרצוג: השאלה אם זה ריאלי מבחינת העומס.

תמי סלע: כשנגיע לתקופות.

תמי סלע: .

יצחק הרצוג: אתה תעמוד בעומס הזה?

יצחק הרצוג: אני אומר שצריך טעמים מיוחדים שיירשמו כדי שידעו שזה חריג.

דוד מלכא: כשאין צו עיכוב ביצוע פירושו של דבר שהצו קיים.

דוד מלכא: כאשר מוגשת בקשה לעיכוב ביצוע, אז כדי לברר תהליך.

דוד מלכא: .

דוד רותם: שיהיה טעמים מיוחדים שיירשמו.

דוד מלכא: כשטוענים טעמים מיוחדים זה דורש.

דוד מלכא: .

שלמה דיכובסקי: בלי מיוחדים זה בסדר גמור.

דוד רותם: גם טעמים מיוחדים זה מיותר.

פרץ סגל: הכל מיותר, מכיוון שאם למשל יוגש ערעור על פסק הדין, ברור שצריך לדון בו..

תמי סלע: גם היום זה לא אוטומטי.

דוד רותם: מה, יכניסו אדם לכלא?

דוד רותם: זה לא מידתי.

תמי סלע: תלוי איזה צו הגבלה ואם יש ממש בערעור.

בת-שבע שרמן-שני: אם מגישים ערעור על פסק הדין זה צריך להיעשות תוך 30 יום לפני סידור הגט והדיון בסנקציות.

דוד רותם: מי יעכב את הביצוע?

בת-שבע שרמן-שני: עוד אין עיכוב ביצוע.

רות הלפרין-קדרי: על פסק הדין או על צו ההגבלה.

תמי סלע: הורדתי את המילה "מיוחדים".

תמי סלע: (ב) בית הדין הרבני הגדול ידון בערעור בתוך שלושים ימים ממועד הגשתו; החלטת בית הדין הרבני הגדול בערעור על פסק הדין תינתן בתוך תשעים ממועד הדיון בערעור, החלטת בית הדין הרבני הגדול בערעור על צו ההגבלה תינתן בתוך שלושים ממועד הדיון בערעור.

דוד רותם: טוב מאוד.

דוד מלכא: גם פה יש תוספת שנכנסה לגבי פסק הדין עצמו.

דוד מלכא: פה כאילו קובעים זמן מתי יינתן פסק דין על ערעור.

תמי סלע: זה מה שהיה בקריאה הראשונה.

שלמה דיכובסקי: על צו ההגבלה, לא על פסק דין.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: לא היה, עכשיו יהיה.

דוד רותם: מה קרה?

דוד רותם: הדיינים בבית הדין הרבני הגדול יכתבו פסקי דין תוך 30 יום.

דוד מלכא: זה לא קיים בשום.

דוד מלכא: .

דוד רותם: זה לא קיים?

דוד רותם: זה קיים בבתי משפט.

רות הלפרין-קדרי: תוך 90 יום, לא 30 יום.

דוד מלכא: תוך 60 יום הגשת הסיכומים.

דוד מלכא: .

שלמה דיכובסקי: לא כתוב ערעור על פסק דין לחיוב.

שלמה דיכובסקי: פסק הדין לחיוב שריר וקיים.

דוד מלכא: בהצעה של חבר הכנסת שנלר היה מדובר בערעור בצווי ההגבלה.

דוד מלכא: נתנו לבית הדין הגדול, בגלל לוח הזמנים שלו, 90 יום .

דוד רותם: 30 יום.

דוד מלכא: לא.

דוד מלכא: להחלטה 90 יום.

יצחק הרצוג: רותי אומרת 60 יום.

רות הלפרין-קדרי: לא.

רות הלפרין-קדרי: אני רק אמרתי שיש פה אבחנה בין הערעור על פסק הדין לבין צו ההגבלה.

דוד רותם: בוודאי לגבי צו ההגבלה.

שלמה דיכובסקי: על צו הגבלה זה ערעור.

שלמה דיכובסקי: .

רות הלפרין-קדרי: על צו ההגבלה זה צריך להיות 30 יום.

שלמה דיכובסקי: ..

שלמה דיכובסקי: מידתי, לא מידתי, ראוי, לא ראוי.

דוד רותם: נכון, זה 30 יום.

עתניאל שנלר: אם נצא מתוך הנחה שנמנה דיינים לבית הדין הגדול בקרוב 30 יום יהיה בסדר.

עתניאל שנלר: אם לא נמנה אתה צודק, לא יהיה.

דוד מלכא: גם כשהיו 7 דיינים, 9 דיינים, לא..

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני עדיין לא מבין.

אברהם מיכאלי: אף פעם לא ראיתי שבית המשפט העליון נתן מועדים להליכים מסוימים.

אברהם מיכאלי: מתי?

דוד רותם: בערעורי בחירות נתתי להם 48 שעות לכתוב החלטה.

אברהם מיכאלי: אתה משווה תהליך של ערעור בחירות לדיונים.

אברהם מיכאלי: .?

דוד רותם: ערעורי בחירות זה דבר רציני.

עתניאל שנלר: דודו, האם תהיה לך התנגדות שנהיה יותר גמישים ונגיד עד 60 יום?

דוד רותם: אין עד 60 יום.

שלמה דיכובסקי: מקסימום תכתוב 45 יום.

עתניאל שנלר: אני מנסה לגלות טיפה גמישות בעניין הזה.

עתניאל שנלר: זה לא דרמטי.

דוד רותם: זה לא דרמטי, אבל בוא נאמר שלא צריך לכתוב עד תאריך, אלא לכתוב שפסק הדין יינתן בתוך X ימים.

דוד מלכא: למה פסק הדין על הערעור קשור לחוק הסנקציות?

דוד רותם: כי בינתיים הסנקציות לא מתבצעות.

שלמה דיכובסקי: תכתוב 45 ימים.

שלמה דיכובסקי: זה מדובר בצו הגבלה.

דוד מלכא: יש ערעור על חיוב הגט.

דוד מלכא: בן אדם אומר: לא מגיע לחייב אותי בגט.

דוד מלכא: אתה רוצה שינתן פסק דין תוך 90 יום.

דוד מלכא: הרב דיכובסקי ישב הרבה שנים בבית הדין הגדול.

דוד מלכא: בקשה, יאמר לנו הרב שכשהיה הרכב מלא בבית הדין הגדול, תוך כמה זמן ניתן פסק דין?

דוד רותם: תלוי מי כתב אותו.

דוד מלכא: לא קשור למי שכתב אותו.

דוד מלכא: תלוי מתי התקיימו הדיונים.

יצחק הרצוג: אני אומר לך מה אתה צריך לעשות.

יצחק הרצוג: אתה צריך לתת יד קשה על צו ההגבלה ולתת יותר מרחב לשופטים על ערעור, כי מה לעשות שערעור לוקח זמן.

יצחק הרצוג: בוא לא נשקר פה אף אחד.

יצחק הרצוג: אין סיכוי שהם יעמדו בלוח הזמנים.

דוד מלכא: ודאי שאי אפשר.

דוד רותם: לכתוב החלטה בפסק דין?

יצחק הרצוג: אתה לא מכיר את עם ישראל?

יצחק הרצוג: יש לך שופטים שגם לוקח להם שנים, אתה יודע את זה.

קריאה: לא בתחום הזה.

יצחק הרצוג: אני חושב שעל צו הגבלה 30 יום מקסימום, כי צו הגבלה זה.

יצחק הרצוג: .

עתניאל שנלר: בוז'י, זה בדיוק העניין.

דוד רותם: בוז'י, אתה מבין מה יקרה?

דוד רותם: אוטומטית יגישו ערעור על פסק הדין ויבקשו לבטל את צו ההגבלה.

דוד רותם: יבוא בית הדין ויגיד: רבותיי, מאחר ויש פה פגיעה רצינית מאוד בבן אדם, אני מכניס אותו לכלא, יכול להיות שאחר כך החיוב בגט יבוטל ואז מה שיקרה זה שייקח לי שנים לקבל החלטה.

דוד מלכא: זה לא ייקח שנים, אבל זאת זכות בסיסית, זאת זכות יסוד של אדם לקבל את יומו בבית הדין ולברר את הערעור שלו ולא להתעכב.

דוד מלכא: אחרת הוא לא צריך ערכאת ערעור.

יצחק הרצוג: הבנתי.

יצחק הרצוג: אני מקבל.

דוד רותם: יש זכות בסיסית לבן אדם ויש גם זכות בסיסית של בתי הדין לכתוב פסקי דין.

דוד מלכא: כותבים.

דוד מלכא: יש היום 2 דיינים בבית הדין הגדול.

דוד מלכא: ועדת המינויים לא יושבת למנות דיינים.

דוד רותם: את זה אני יכול להבין.

עתניאל שנלר: החוק לא ייכנס לתוקף עד שלא ימנו דיינים.

דוד מלכא: גם כשיהיו 9 דיינים.

דוד מלכא: .

דוד מלכא: לא היה מדובר בלוח הזמנים הזה.

דוד מלכא: זה לעשות צחוק מהחוק.

דוד רותם: אפשר למנות מיד דיינים לבית הדין הרבני הגדול, השאלה את מי.

יצחק הרצוג: ולא לעשות מזה פוליטיקה.

דוד מלכא: זאת לא פוליטיקה, זאת המציאות.

יצחק הרצוג: אצלכם הכל מפלגות.

יצחק הרצוג: אין דבר יותר בעייתי מהמינויים לבית הדין הרבני.

יצחק הרצוג: זה הכל מפלגות.

דוד רותם: הרב מלכא, מה אתה דואג לבית הדין הרבני הגדול?

דוד מלכא: אני דואג למערכת.

דוד מלכא: באתי בשביל המערכת.

עתניאל שנלר: על פי התקנות אין קביעה של מספר מסוים לדיינים בבית הדין הגדול.

עתניאל שנלר: אפשר לשים שם גם 40 דיינים.

עתניאל שנלר: הנוהל היה בין 7,9 ל-12, תלוי לאיזו תקופה.

עתניאל שנלר: אם החוק הזה יגרום למצב שצריך להוסיף עוד 2 דיינים, ניקח מהאזורי, נשים עוד 2 דיינים בגדול.

עתניאל שנלר: אני בכל זאת מציע , אדוני יושב-ראש הוועדה, לשקול להעביר את זה מעבר ל-30 יום, אולי 45 יום, בשביל להראות את הרצון להתחשב..

דוד רותם: על מה אתה מדבר?

יצחק הרצוג: זה לא מה שחשוב.

יצחק הרצוג: מה שחשוב זה הערעור.

דוד רותם: אתה מדבר על הערעור או על ההחלטה לגבי..?

יצחק הרצוג: את הערעור תשאיר 3 חודשים.

דוד רותם: 90 יום על הערעור, 30 יום על ההחלטה.

עתניאל שנלר: צודק.

יצחק הרצוג: דוד, אני תומך בך.

תמי סלע: אני עוברת לסעיף 4ב.

תמי סלע: פיקוח ומעקב.

דוד רותם: עכשיו הסעיף של אורלב.

תמי סלע: תוקם ותנוהל על ידי הנהלת בתי הדין הרבניים מערכת שתקיים, באופן יזום, פיקוח ומעקב אחר מתן פסק דין לגירושין ואחר קיום פסקי דין לגירושין שניתנו, לרבות מתן התרעות על פסקי דין לגירושין שאינם מקוימים במועדם, קביעת מועדים לדיונים במתן צווי הגבלה, מעקב אחר מתן צווי הגבלה לסוגיהם, ואחר ביצועם; פה יש תוספת, בעקבות הערה שקיבלתי, שאיסוף ועיבוד המידע ייעשה תוך התייחסות למין, בהתאם להוראות סעיף 6ג3 לחוק שיווין זכויות האישה, שגם היום מחייב מוסד ציבורי שאוסף מידע ומעבד אותו להתייחס למין בהרבה מאוד הקשרים.

תמי סלע: צריך להדגיש את העניין הזה בהקשר הזה, כי באמת לפי החוק יש הבדל בין צווי הגבלה שניתנים כנגד אישה.

תמי סלע: .

יצחק הרצוג: הרב דיכובסקי, זה ריאלי?

שלמה דיכובסקי: ריאלי אם יהיה תקציב.

דוד רותם: אני רק לא מבין דבר אחד.

דוד רותם: אורלב התחייב פה.

דוד רותם: הוא הודיע בתחילת הישיבה שהוא מביא את הכסף.

דוד רותם: אורלב יש לי שאלה אליך.

דוד רותם: תגיד, למה אני צריך את הסעיף הזה בכלל?

דוד רותם: אני קבעתי קודם שהם חייבים לקבוע דיונים ולקבוע דיוני מעקב.

דוד רותם: מה איכפת לי איזו מערכת הם מנהלים את זה.

זבולון אורלב: מתוך ניסיון החיים, מתוך הבנת המצב או מתוך שיחות עם הדיינים והנהלת בתי הדין הקודמת, הגענו למסקנה שצריך להעמיד כלי לניהולי, ארגוני לרשות בתי הדין, שתהיה מערכת מסודרת.

שלמה דיכובסקי: דובר על לצבוע בצבע אדום.

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: מסכים איתך.

דוד רותם: את מה לצבוע בצבע אדום?

שלמה דיכובסקי: את התיק הזה.

זבולון אורלב: כי בשגרת היום של בתי הדין אם הדבר הזה לא ייעשה.

זבולון אורלב: .

זבולון אורלב: כדי לעזור לקיים את כל הסעיפים שקדמו.

דוד רותם: למה צריך את זה?

דוד רותם: אני מנהל את משרדי בתי הדין, את הנהלת בתי הדין?

דוד רותם: אני מנהל להם את המערכות?

יצחק הרצוג: דוד, אף אחד לא ייתן לו את הכסף.

זבולון אורלב: אני חולק עליך.

דוד רותם: לא יתנו לי כסף, אז.

דוד רותם: .

אברהם מיכאלי: לא רק שלא ייתנו כסף.

זבולון אורלב: זאת הוצאה חד-פעמית.

יצחק הרצוג: לכן הוא חייב את זה בחוק, כי אחרת הילדים האלה באוצר לא יתנו.

יצחק הרצוג: זאת מערכת הכי מוגבלת שיש.

דוד רותם: רבותיי היקרים, שיהיה לכם ברור, אם לא יהיה לי כסף אני לא אטיל על מערכת בתי הדין היום בלי כסף את העניין הזה.

יצחק הרצוג: את זה אומר הרב דיכובסקי.

זבולון אורלב: אמרתי לך, דודו, שבהסכמים הקואליציוניים החלטנו להקצות את הכסף.

זבולון אורלב: אני הודעתי פה שאני אחראי להשיג את התקציב להנהלת בתי הדין.

אברהם מיכאלי: תעשה ונדבר.

אברהם מיכאלי: אני על קלדניות נלחם כבר שנתיים.

דוד רותם: סליחה, מיכאלי, אני לא מבין אותך.

דוד רותם: אורלב כשהוא מתחייב זה לא רק בגלל שהוא רוצה בסטטיסטיקה עוד חוק.

רות הלפרין-קדרי: אני רוצה רק לחזק את דברי חבר הכנסת אורלב.

רות הלפרין-קדרי: החלק הזה של ההצעה באמת בא בשיתוף פעולה שלנו במרכז רטמן עם חבר הכנסת אורלב.

זבולון אורלב: נכון.

רות הלפרין-קדרי: אני רוצה לחזור לדברים שאמרנו כבר מקודם.

רות הלפרין-קדרי: 4א היום, לכאורה, קובע.

רות הלפרין-קדרי: .

דוד רותם: כל החוק הזה לא נכתב על ידי חברי הכנסת.

דוד רותם: החלק הראשון נכתב על ידי בתיה, החלק השני נכתב אצלכם, החלק השלישי אצל בת-שבע.

עתניאל שנלר: זה בסדר גמור.

עתניאל שנלר: כך צריך להיות.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו חייבים להיות ריאלים.

רות הלפרין-קדרי: החוק היום, לכאורה, ממילא מטיל עליהם חובה לקיים דיון תוך 30 יום.

רות הלפרין-קדרי: זה לא קורה.

רות הלפרין-קדרי: גם אם נחוקק את כל החלק הראשון, בלי שיהיה כתוב במפורש שצריכה להיות מערכת מלווה, בלי להיכנס לפרטים.

רות הלפרין-קדרי: .

יצחק הרצוג: זה נכון.

רות הלפרין-קדרי: במקור הצענו הצעה מאוד מאוד מפורטת.

דוד רותם: לא כתוב פה שזאת מערכת ממוחשבת, אתם יודעים.

רות הלפרין-קדרי: גם לא ממוחשבת.

דוד רותם: אתם יודעים איך עובדת המערכת?

דוד רותם: אני זוכר את המחברות האלו עם הכריכה הקשה שכשהיינו פותחים תיק בבית הדין היו רושמים בכתב יד: פלוני נגד אלמוני, מס' התיק ומסמנים.

תמי סלע: אבל היום יש מחשבים.

רות הלפרין-קדרי: יהיה מישהו שהתפקיד שלו יהיה להקפיץ את התיקים האלה למעלה, בין אם זה במחשב, בין אם זה באמצעות אדם.

יצחק הרצוג: מה קורה עם יחידות הסיוע?

יצחק הרצוג: זה מתקדם סוף סוף?

יצחק הרצוג: רק בחוק.

יצחק הרצוג: תמיד מערכת בתי הדין הרבניים היא הכי נדחית לצד.

יצחק הרצוג: אם אתה רוצה שיפור שירות, זה שיפור שירות.

דוד רותם: אני מאשר את הסעיף הזה, חבר הכנסת אורלב, רק אחרי ההתחייבות שלך שאתה מביא כספים קואליציוניים.

דוד רותם: זה בין 600 ל-800 אלף שקל המערכת הזאת.

דוד רותם: יפעילו את זה רק אחרי שתביא את הכסף.

זבולון אורלב: בסדר.

זבולון אורלב: רוב הכסף זה חד-פעמי.

זבולון אורלב: אני מדגיש שזה יהיה בשנת התקציב 2012.

דוד רותם: אין שום בעיה, רק שיהיה ברור שאני מכניס פה סעיף שייכנס לתוקף ב-2012.

זבולון אורלב: אין בעיה, תחליט שזה ייכנס לתוקף.

זבולון אורלב: .

דוד רותם: הסעיף הזה ייכנס ב-2012.

עתניאל שנלר: הסעיף הזה.

דוד מלכא: מטרתו של הסעיף הזה הייתה לפקח על התיקים של הסירוב.

דוד מלכא: הכניסו פה גם פיקוח ומעקב על מתן פסקי דין לגירושין.

דוד מלכא: זה כולל את כל הלשונות.

דוד רותם: יש את מנהל בתי הדין שיגיד שהמערכת לא יכולה לעמוד בזה.

דוד רותם: הרב מלכא, למה אתה מנהל את בתי הדין?

דוד רותם: הוא מנהל את בתי הדין.

דוד מלכא: אני לא מנהל את בתי הדין, אני מכיר את המציאות.

דוד רותם: והרב דיכובסקי לא מכיר?

דוד מלכא: לא אמרתי שהוא לא.

דוד מלכא: הרב מסכים איתי?

זבולון אורלב: אם יש כבר מערכת, מה הבעיה?

דוד מלכא: אתה רוצה לעקוב אחרי מתן פסקי דין לגירושין?

דוד מלכא: בקשה, שיעשו את זה בכל המערכת המשפטית.

דוד מלכא: אני לא מבין את זה.

זבולון אורלב: מה אתה מסתכל על כל המערכת המשפטית?

דוד רותם: מה זה מעניין אותך?

דוד רותם: מה אתה רוצה שאני אעשה בכל המערכת המשפטית?

דוד מלכא: יש פה איזו שהיא מגמה בחוק שכביכול אין אמון במערכת בתי הדין.

דוד מלכא: גדול עומד על גביו כאילו בית הדין זה איזה שהוא ייצור קטן שלא יודע לעבוד.

דוד מלכא: זה לא מכובד.

דוד רותם: מה אתה רוצה שנעשה?

זבולון אורלב: אני רוצה לעזור לכם.

זבולון אורלב: אני רוצה להסיר ביקורות ציבוריות.

זבולון אורלב: אני רוצה שתהיו חביבים על הקהל.

זבולון אורלב: אני נשלחתי לכנסת כדי לאהב את דעת התורה על עם ישראל כולו.

זבולון אורלב: זה מה שאני רוצה לעשות.

דוד מלכא: אתה תשמש יעד לכל מי שרוצה להלחם במערכת.

זבולון אורלב: לא.

דוד מלכא: זה מה שעושים פה.

זבולון אורלב: ככה ימשיכו הטענות של סחבת.

דוד מלכא: חבר הכנסת רותם אמר שאת ההצעה הזאת החרימו 3 ארגוני נשים.

דוד רותם: אז מה רע בזה?

דוד מלכא: יש מגמה, יש מגמתיות.

דוד רותם: מה המגמתיות?

דוד מלכא: יש פה נקודה יסודית מהותית אחת מבחינת המהות של החוק שאומרת שבית הדין לא יכול ליזום סנקציות בעצמו.

דוד מלכא: החוק הזה שזור מתחילתו ועד סופו עם הרעיון הזה שבית הדין יוזם והוא יקבע עוד 30 יום להחמיר את הסנקציות.

דוד רותם: את זה אני כבר עברתי.

דוד רותם: אני נמצא עכשיו בשאלת המעקב.

דוד רותם: אתה לא תחזור על כל הדיון מחדש.

דוד רותם: השאלה אם לא צריך להיות כתוב פה: באופן יזום פיקוח ומעקב אחרי קיום פסקי דין לגירושין, לא מתן?

שלמ דיכובסקי: חלק מפסקי הדין אלה פסקי דין בהסכמה.

שלמ דיכובסקי: היו"ר דוד רותם: על בתי הדין שלא נותנים פסקי דין לגירושין אני לא רוצה לעקוב.

שלמ דיכובסקי: אני מדבר על קיום פסקי דין לחיוב.

תמי סלע: זה בעצם דוח מעקב אחר קיום פסקי דין, לא אחרי מתן פסקי דין.

דוד רותם: זה חוק שעוסק בסנקציות.

תמי סלע: זה ירד.

תמי סלע: תיקון אחד שלא מופיע פה והעירו לי בהערות זה בסעיף 6, שמדבר על כפייה למתן חלוצה.

תמי סלע: הסעיף מפנה להוראות סעיפים 2,3 ו-4 שיחולו.

תמי סלע: זה הסעיפים של צווי ההגבלה.

תמי סלע: בעצם עכשיו יש סעיף 3א.

דוד רותם: זה יחול על אותם סעיפים.

תמי סלע: צריך פשוט להכניס את 3א, 4א ואת סעיף 1 שהוא מחוץ לחוק, הוא בתיקון עצמו, שזה סעיף מעקב של ועדת חוקה: במהלך תקופה של 5 שנים, שתחילתה ביום תחילתו של חוק זה, ידווחו שר המשפטים והנהלת בתי הדין הרבניים לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת אחת לשנה על קיום פסקי דין לגירושין, על מתן צווי הגבלה ועל ביצועם.

דוד רותם: אחת לשנה בחודש ינואר.

עתניאל שנלר: 5 שנים מיום הפעלת המערכת.

יצחק הרצוג: זה משנה איזה חודש?

דוד רותם: בטח.

דוד רותם: אחת לשנה אני מקבל פעם אחת בינואר, אחר כך אני מקבל בדצמבר של שנה אחרי זה.

יצחק הרצוג: זה כמו כל.

יצחק הרצוג: .

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: צריך לכתוב את זה.

דוד רותם: .

תמי סלע: אפשר מ- 1 בינואר 2013.

תמי סלע: .

דוד רותם: הוא לא יביא להם את הכסף בינואר.

דוד רותם: ממועד הקמת מערכת הפיקוח.

דוד רותם: .

תמי סלע: מערכת המעקב כאמור בסעיף 4ב.

דורית ואג: ינואר זה לא טוב.

דורית ואג: צריך לתת להם זמן לסגור את השנה ולחשב.

דורית ואג: הייתי עושה ב-1 במאי או באפריל.

דוד רותם: בסעיף 4ב צריך לכתוב שסעיף זה ייכנס לתוקף.

דוד רותם: .

תמי סלע: בתחילת 2012.

תמי סלע: צריכה להיות החלטה שזה הולך לאישור ועדה.

תמי סלע: .

דוד רותם: אנחנו מאחדים את התיקים.

דוד רותם: מי בעד האיחוד?

אברהם מיכאלי: אני נגד הכל היום.

אברהם מיכאלי: אני מבקש לפני כן התייעצות.

פרץ סגל: לעניין הנוסח של הסעיף של ה-90 יום אני אשמח אם אפשר יהיה לקרוא אותו.

פרץ סגל: את הנוסח לא ראינו מול העיניים, רק בעל-פה, אלא אם כן את הנוסח.

פרץ סגל: .

דוד רותם: את הנוסח צריך לנסח עם הנסח.

פרץ סגל: אני אשמח לשמוע את הנוסח.

תמי סלע: הנוסח הוא: ניתן פסק דין הכופה או מחייב את הצדדים להתגרש, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט לא יאוחר מ-30 ימים מיום מתן פסק הדין; ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט לא יאוחר מ-90 ימים מיום מתן פסק הדין.

תמי סלע: לא סודר הגט – פה אני אצטרך לעשות את האבחנה, אבל אם זה פסק דין של חיוב או כפייה יתקיים דיון במתן.

תמי סלע: .

בת-שבע שרמן-שני: את זה אמרנו שיש ב-ד, רק צריך להגיד שבאותו דיון יהיה גם הדיון בסנקציות.

פרץ סגל: לא צריך.

תמי סלע: עכשיו אני אומרת: לא סודר הגט, יתקיים באותו מועד דיון במתן צווי הגבלה, אם זה חיוב או כפייה, או דיון מעקב שבמהלכו רשאי בית הדין גם ליתן צווי הגבלה, אם זה לשון אחרת.

פרץ סגל: אני לא רואה סיבה להבחין.

פרץ סגל: הנוסח הזה הוא נוסח שפוגע בחוק הקיים.

פרץ סגל: אני מציע להשוות כך שהנוסח יהיה אותו דבר.

פרץ סגל: אני הבנתי שהנוסח הוא אותו דבר, רק התקופה ניתנת יותר מוקדם.

פרץ סגל: התוצאה צריכה להיות אותו דבר.

תמי סלע: לא.

תמי סלע: דיברו פעם על זה שלשון אחרת לא אומרים ידון במתן צו הגבלה, אלא יקיים דיון מעקב שבמהלכו הוא רשאי.

תמי סלע: .

פרץ סגל: על הנוסח הזה אני אגיש הסתייגות של שר המשפטים.

פרץ סגל: אני רוצה שיהיה אותו נוסח, שלא תהיה אבחנה.

פרץ סגל: .

דוד רותם: תגיש הסתייגות של שר המשפטים.

בת-שבע שרמן-שני: למה צריך לנסח?

בת-שבע שרמן-שני: נפנה לסעיף ד וגמרנו.

פרץ סגל: התנאי שלנו היה שלא נפגע במצב החוקי הקיים.

פרץ סגל: אני חושב שהנוסח הזה שאומר שבמקום לדון בצווי הגבלה הוא ידון במעקב פוגע בחוק.

דוד רותם: במעקב שבו אפשר.

דוד רותם: .

תמי סלע: ההסתייגות, אם אני מבינה נכון.

תמי סלע: .

קריאה: יש את חוק הפרשנות.

קריאה: ואם תוקן, צריך להבין מה התיקון.

קריאה: זה תיקון שהוא מרע.

קריאה: זאת הפרשנות.

תמי סלע: ההסתייגות אומרת שלגבי לשון אחרת אם לא סודר הגט הוא ידון במתן צו הגבלה.

תמי סלע: לא כמו שאמרנו דיון מעקב שבמהלכו הוא רשאי גם לתת צו הגבלה.

בת-שבע שרמן-שני: לפי סעיף ד הוא חייב לעשות מעקב בהמשך.

תמי סלע: אני צריכה לקבל מכתב של שר המשפטים.

דוד רותם: מתי אתה מביא לי את ההסתייגות?

פרץ סגל: אני אפנה לשר המשפטים שיגיש את ההסתייגות.

פרץ סגל: השינוי הזה הוא שינוי מהתמיכה של ועדת שרים לחקיקה.

דוד רותם: אתה יודע כמה ועדת שרים לענייני חקיקה מחייבת אותי.

פרץ סגל: אני לא אמרתי.

פרץ סגל: אמרתי שאותנו היא מחייבת.

פרץ סגל: זאת הייתה ההסכמה.

פרץ סגל: ההסכמה הייתה שלא תהיה גריעה מהחוק הקיים.

פרץ סגל: נעשתה פה גריעה מהחוק הקיים.

דוד רותם: שר המשפטים יגיש הסתייגות.

דוד רותם: נפיל לו את ההסתייגות במליאה.

פרץ סגל: הנוסח של חבר הכנסת אורלב הוא נוסח שלא פגע בחוק הקיים.

פרץ סגל: הנוסח שסוכם עכשיו הוא נוסח שפוגע בחוק הקיים.

פרץ סגל: היום החוק מחייב גם אם בית הדין אמר על הצדדים להתגרש, מצווה על הצדדים להתגרש.

פרץ סגל: היום החוק אומר שבית הדין חייב לדון בצו הגבלה.

פרץ סגל: הנוסח הזה אומר שבית הדין רשאי לדון בצו הגבלה.

פרץ סגל: רוצה ידון, לא רוצה לא ידון.

פרץ סגל: הוא יכול לקבוע ישיבות מעקב ולא לדון בצווי ההגבלה.

עתניאל שנלר: תגיש הסתייגות כך שיהיה כתוב לא רשאי אלא חייב.

פרץ סגל: זה בניגוד למה שסוכם עם ועדת השרים לחקיקה.

פרץ סגל: סוכם שלא ייפגע החוק הקיים.

פרץ סגל: הנוסח הזה פוגע בחוק הקיים.

אברהם מיכאלי: תשאיר את נקודות המחלוקת להסתייגות.

דוד רותם: אני לא יודע מה הנקודות ששנויות במחלוקת.

אברהם מיכאלי: יש הרבה נקודות.

יצחק הרצוג: מה אתה אומר לגבי ההערה של פרץ?

דוד רותם: אני נגד ההסתייגות הזאת, ששר המשפטים יגיש אותה.

יצחק הרצוג: האם אתה חושב שבזה אתה מחליש את הסמכות?

יצחק הרצוג: למה זה טוב?

דוד רותם: אני לא חושב שזה טוב.

דוד רותם: אני חושב שאם נקבל את מה שאומר פרץ לא יקרה כלום.

פרץ סגל: זה המצב החוקי היום.

דוד רותם: זה המצב החוקי היום כי לא מקיימים אותו.

דוד רותם: לא קורה היום כלום.

פרץ סגל: הנוסח הזה לא יתקן אותו.

יצחק הרצוג: מה זה טוב שהחלשנו את החוק הקיים?

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של השר, ירים את ידו?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 4 ההסתייגות נפלה

אברהם מיכאלי: אני הולך לבקש רוויזיה.

אברהם מיכאלי: בזמן הזה של הרוויזיה אני כן רוצה.

אברהם מיכאלי: .

דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, אנחנו נצביע.

דוד רותם: אתה תבקש רוויזיה, נקיים דיון לגבי הרוויזיה שלך.

דוד רותם: אם היא תתקבל, נצטרך לדון עוד פעם בחוק ואז תסתייג.

זבולון אורלב: ואם היא לא תתקבל?

אברהם מיכאלי: הסתייגות אחת עקרונית.

אברהם מיכאלי: אני מבין מרוח הדברים פה שבתי הדין יהיו היוזמים של אותם דיונים או אותם צווי הגבלה.

דוד רותם: הם לא יהיו היוזמים, הם יקבעו תאריכים.

דוד רותם: החוק מחייב אותם לקביעת תאריכים.

יצחק הרצוג: תקרא את החוק.

יצחק הרצוג: לא כתוב דבר כזה.

דוד רותם: בסעיף 1 המילה "מיוזמתו" יורדת.

דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי אומר שבכל מקום שכתוב שבית הדין יקבע תאריך וכו' וכו' זה יהיה לפי בקשה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מיכאלי?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד - 1 נגד – 4 ההסתייגות נפלה

עתניאל שנלר: האם בלשון אחרת כתוב שהדיון.

עתניאל שנלר: .?

תמי סלע: מעקב שבמהלכו הוא רשאי להטיל.

תמי סלע: .

בתיה כהנא דרור: למה את לא משאירה את זה בדיוק באותו נוסח?

דוד רותם: גמרנו עם הויכוח הזה.

דוד רותם: אני מצביע על החוק לשנייה ושלישית.

דורית ואג: אנחנו מזכירים שהוועדה החליטה למזג בכפוף לאישור ועדת הכנסת.

דוד רותם: מי בעד הצעת החוק כפי שקראנו אותה, נא להרים את היד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 1 החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית

דורית ואג: בכפוף לאישור ועדת הכנסת למיזוג.

אברהם מיכאלי: אני מבקש רוויזיה.