ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 479, 2011-10-31 10:00

אלכס מילר: בוקר טוב, אנחנו נפתח את מושב החורף בישיבה בתאריך 31 באוקטובר 2011, ג' בחשוון תשע"ב, בנושא קריטריונים לחלוקת תמיכות לתנועות נוער בכל המגזרים.

אלכס מילר: כינסנו את הישיבה בעקבות דיווחים שונים שקיבלנו בנושא תנועות הנוער, אנחנו נעשה סדר בעניין.

אלכס מילר: דיברתי אתמול עם יוסי לוי על כמה נושאים, אני מקווה מאוד שמכאן והלאה נוכל להיות יותר מסודרים מבחינת הנושאים הקשורים לתנועות הנוער.

אלכס מילר: הכינו עבורנו מסמך, אני מקווה שהוא על שולחנכם ואתם תעברו עליו.

אלכס מילר: חשוב לי שנתייחס כאן לכמה דברים.

אלכס מילר: קודם כול, לנושא התקציב שמועבר לתנועות הנוער, לקריטריונים שעל-פיהם תנועות הנוער מקבלות תמיכות, גם לשמירה על אותם קריטריונים – אני לא מדבר אך ורק על הקריטריונים הפיזיים, אם זה מפקד וכולי, אלא גם מבחינת קריטריונים של פעילות על-פי דרישת משרד החינוך – וכמובן לעניין דמי החבר שמשלמים החניכים, והיחסים בין הרגולטור לבין אותן תנועות שמקבלות תמיכות למול פרסומים שונים שקיבלנו לגבי המשכורות – שהן מבחינתי, לפחות בחלק ששמעתי, מוגזמות מבחינת אותם גופים שנתמכים על-ידי המדינה.

אלכס מילר: גם כאן אשמח לשמוע את עמדת משרד החינוך, האם יש בכוונתו לקיים איזושהי התערבות בעניין הזה.

אלכס מילר: נתחיל עם משרד החינוך, נשמע גם את התנועות.

אלכס מילר: מי שרוצה להתייחס, נא להירשם אצלי, נתקדם ונשמח גם לשמוע את הטענות של כל הצדדים, במידה וקיימות, לגבי מה שקורה בתחום.

אלכס מילר: בבקשה.

יוסי לוי: בוקר טוב.

יוסי לוי: אני אסקור את חלקי בהתאם לשאלות שאתה העמדת.

יוסי לוי: נמצאים איתי עוד שניים מחבריי- יובל שהוא סגני ויושב-ראש ועדת התמיכות של תנועות הנוער, ואירית ברוק שהיא מנהלת המחלקה לתנועות נוער, הם יוסיפו בהתאם לצורך.

יוסי לוי: נכון להיום, תקנת תנועות הנוער לשנת 2011 עומדת על סכום של 68,900,000.

יהודית גידלי: כמעט 69 מיליון.

יוסי לוי: הישיבה לא מתייחסת לעוד תקנה שהתנועות נהנות ממנה, וזו תקנת שנת שירות.

יוסי לוי: לא מעט מהתנועות שנתמכות בתקנת תנועות הנוער, נתמכות גם בתקנת שנת שירות.

יוסי לוי: אני מזכיר את זה בין היתר לגבי השאלה שקשורה בהכנה לצה"ל ועוד כל מיני דברים.

אלכס מילר: כמה קיים בתקנה הזאת?

יוסי לוי: המספר המדויק הוא 22,681,000.

אלכס מילר: 22 מיליון.

אלכס מילר: אנחנו מדברים כרגע על קרוב ל-91 מיליון שקלים שיש ביניהם חפיפה.

יוסי לוי: יש ביניהם הלימה.

אלכס מילר: זאת אומרת, אין תנועת נוער שמקבלת תמיכה מתקנת שירות, שלא מקבלת תמיכה מתקנת הנוער הרגילה.

יוסי לוי: נכון, אבל לא הפוך מפני שבתקנה השנייה גם מקבלים אלה שהם לא תנועות, כמו ארגונים.

אלכס מילר: בסדר, אין בעיה.

יוסי לוי: סך הכול, נכון ל-2011 – וזה נכון היה גם ל-2010 – נהנות מתקנת התמיכה של תנועות הנוער 15 תנועות נוער שמייצגות את כלל החברה הישראלית, רב-תרבותי לחלוטין.

יוסי לוי: נמצאות שם תנועות שהיו מוגדרות עד 2005 כתנועות הנוער הציוניות – אותן "חולצות כחולות" ותנועות הנוער הציוניות הדתיות.

יוסי לוי: יש את תנועת הנוער הצופים – עד 2005 היה לה מעמד מיוחס של תנועה ממלכתית, והערך של המדינה כלפיה היה גדול יותר גם מבחינה כספית.

יוסי לוי: יש את התנועות החרדיות – יושבות פה גם נציגות שלהן – שנמצאות ופועלות, ויש את תנועות הנוער הערביות, באשר הן.

יוסי לוי: לכל אחד יש את החלק שלו.

יוסי לוי: כל התנועות האלה, על-פי מבחני התמיכה, מקבלות את כספן על-פי שני קריטריונים מרכזיים.

יוסי לוי: הרגל האחת מדברת על גודל.

יוסי לוי: הגודל מסדר את התנועות, כל אחת בגודל היחסי שלה מול התנועות האחרות.

אלכס מילר: מִפְקד.

יוסי לוי: התקציב הוא סגור, תקציב נתון של X מיליונים.

אלכס מילר: אתה נותן פר חניך?

יוסי לוי: זה לא רק פר חניך.

יוסי לוי: אנחנו בסוף נותנים חלק מהכסף פר חניך – 47%.

אלכס מילר: אם אנחנו מסתכלים פר חניך, מבחינה כספית מהי החלוקה היום פר חניך?

יוסי לוי: 47% מהתקנה.

אלכס מילר: כפי שקיים במשרד החינוך - שאתם יודעים כמה עולה שעת לימודים פר תלמיד - כך גם פה, פר חניך.

אלכס מילר: כמה זה עולה?

אלכס מילר: נחשב את זה כך.

אלכס מילר: יש לך 69 מיליון.

אלכס מילר: כמה חניכים רשומים אצלכם?

יוסי לוי: אגיד למה אנחנו אומרים שזה מסובך, אני מבקש לסיים את ההסבר.

יוסי לוי: התקנה מצד אחד נותנת כסף על גודל, שזה דבר שנקבע במפקד – עוד מעט אגיד עליו מילה – באומדן שאנחנו עושים, וזה 47% מהתקנה.

יוסי לוי: 5% אנחנו נותנים לכל התנועות באופן שווה, ולא חשוב מה גודלן, יחד מדובר על 52%.

יוסי לוי: עוד 48% אנחנו נותנים עבור פעולות, כשהפעולות, אין להן שום קשר לגודל ולגלגלות, חניכים.

יוסי לוי: אם אתה מכמת את כל הדברים האלה כל שנה, החלק של 48% שאנחנו נותנים לתוכניות, פלוס 5% של הגודל השווה – שאין לכך שום קשר למספר הגלגלות או למספר החניכים שיש בכל תנועה – אנחנו מחלקים לתנועות כ-52% ללא שום קשר למספרן.

יעקב כץ: האם הסכום גדל כל שנה?

יוסי לוי: הסכום מתנדנד כל שנה, עוד מעט אתייחס לזה.

יוסי לוי: יש לנו פה סקירה מ-2008 של כספים שהבסיס שלהם היה נמוך.

יוסי לוי: היתה שנה שהיה בבסיס 39 מיליון שקלים וסיימנו עם 70 מיליון שקלים במהלך השנה.

יעקב כץ: כי כמות הילדים שנולדים בארץ הולכת וגדלה, בלי עין הרע.

יוסי לוי: כשאתה רוצה להכין תוכנית מסודרת, אתה צריך להבטיח מקומות ומחנות והוצאות, ההתנהגות הזאת היא די בעייתית לתנועות, אנחנו מכירים אותה.

יוסי לוי: היינו מביאים כספים ומחלקים להם בדצמבר.

יוסי לוי: לשמחתנו הרבה, היום, הכספים שהכרזתי עליהם פה הם בבסיס, וזה דבר שמאוד מאוד חשוב לעשותו.

יוסי לוי: מבחינת חלוקה, החלק היחסי שתנועה קטנה מוציאה על תוכניות ומקבלת יותר כסף מול תנועה אחרת, מאוד קשה לנו לעשות חישוב.

יוסי לוי: אנחנו יכולים לעשות חשבון גס, סך כל הכסף מול סך הכול חניכים.

נפתלי דרעי: זה נותן בערך 230 שקלים לחניך לשנה.

יוסי לוי: זה נותן 230 שקלים.

יוסי לוי: אני כן רוצה להגיד לכם משהו שהוא מאוד חשוב.

יוסי לוי: אחוז התמיכה המרבי שהמשרד נותן לתנועות לא עולה על 35%, אחרי הכול.

יוסי לוי: עדיין התנועה צריכה להביא מהבית עוד 65% כדי להתקיים.

אלכס מילר: אתה מדבר על 65%, זאת אומרת זה דמי חבר.

יוסי לוי: לא רק.

אלכס מילר: או דמי חבר או תרומות.

יוסי לוי: עמותות.

אירית ברוק: הון עצמי.

אלכס מילר: הון עצמי.

אלכס מילר: האם יש לכם הוראת דיווח מאותן עמותות על דמי החבר שמשלמים הילדים?

אלכס מילר: האם זה חלק מהפקודה?

יוסי לוי: לא.

אלכס מילר: זה דבר ראשון.

אלכס מילר: שנית, מבחינת אותם קריטריונים שהתנועות מגישות בקשה לתמיכות, יש קריטריונים שהם קריטריונים פיזיים – שזה מפקד ופעילות בסניפים – ויש את הקריטריונים מבחינת הפעילות החינוכית.

אלכס מילר: זה בעצם מה שאתם מחפשים, הרי במשרד החינוך אתם מחפשים פעילות חינוכית.

יוסי לוי: יש סעיפים מוגדרים בתקנה.

אלכס מילר: קודם כול, אשמח אם תתייחס מהם הקריטריונים החינוכיים שאתם דורשים מהתנועות לבצע.

אלכס מילר: שנית, מי מפקח על כך מבחינתכם?

יוסי לוי: אני עוד חייב תשובה לגבי שכר המזכ"לים, עוד מעט אגיב גם על זה, תוך כדי הפיקוח.

יוסי לוי: היעדים שמופיעים במבחני התמיכה שבגינם המדינה החליטה שהיא נותנת כספים לתנועות הם אלה.

יוסי לוי: מועצת תנועות הנוער – יושב כאן היושב-ראש שלה – זה ארגון הגג של התנועות, מקבלים 4% מסך כל התקנה כדי לתחזק את התנועה.

יוסי לוי: זה לא כסף תוספתי מעבר לתנועות, זה חלק מתקציב.

יעקב כץ: 4% משתי התקנות או רק מהתקנה הזאת?

יוסי לוי: אני מדבר רק על תקנת תנועות הנוער.

קריאה: מהשנייה לא מקבלים.

יוסי לוי: כפי שאמרתי, 5% זה אותה חלוקה שווה שאנחנו נותנים לכל התנועות, ללא סוג וגודל, 47% - לפי המפקד האחרון שהתקיים ב-2006, ועוד מעט נתייחס לזה – עבור צורכי ביטחון ובטיחות, 4%.

יוסי לוי: אני כבר מעיר שההוצאות שקשורות בתנועות הנוער – זירות העבודה שלהן הן זירות לא כל כך פשוטות: המחנות, המסעות, הלוואי ואחרים יעשו את המסעות ואת המפעלים שהם עושים.

יוסי לוי: ההוראות של המשטרה, ההוראות של הביטחון, המודעות שלהם עצמם לבטיחות מוציאה מהם באמת המון הוצאות, והם שמים את זה בסדר עדיפות מאוד מאוד גבוה.

אלכס מילר: 4% הולך למועצת תנועות הנוער; 4% הולך לבטיחות ולמה שציינת.

אלכס מילר: האם זה לתנועות?

יוסי לוי: כל זה לתנועות.

יוסי לוי: כל מה שאני אומר מעכשיו זה ישירות לתנועות.

יוסי לוי: מתנדבים – 3%.

יוסי לוי: אנחנו מאפשרים לכאלה שלא הולכים לתקנת שנת שירות מפני שהם לא הולכים לצבא, אנחנו אפילו מחייבים אותם שבכיתה י"ב יעסקו כולם בפעולת התנדבות חובה – כל חניך בתנועה – כדי לתרום לקהילה.

יוסי לוי: זה דבר שאנחנו דורשים אותו מאוד.

יוסי לוי: יש גם של"פ של בני עקיבא, זהו מפעל נפלא של הרבה הרבה שנים – שמיניות שמגיעים לערי פיתוח, ועוד כאלה.

יוסי לוי: ברגע שבאה תקנת שנת השירות, למעשה בהתחלה היו דיונים להוריד את הסעיף הזה, החלטנו שאנחנו לא עושים את זה משום שיש עדיין כאלה שלא מתאים להם הסיפור של שנת שירות, מכל מיני סיבות.

יוסי לוי: מצד שני, חשוב היה לנו שנושא ההתנדבות יקבל את הביטוי שלו.

יוסי לוי: סעיף מאוד גדול שאנחנו מאוד מאמינים בו – זו גם הליבה המרכזית של התנועות – זה מפעלים, מחנות, סמינרים, טיולים וקייטנות, הם מקבלים 9%.

יוסי לוי: פעילות של מרכזי הדרכה, חומרי הדרכה – כל תנועה מייצרת לעצמה חומרי הדרכה, תוכניות חינוכיות, שאפרופו עוברות כולן אישורים.

יוסי לוי: התנועות באות עם תוכניות, מביאים אישורים אלינו לאשר את התוכניות.

יוסי לוי: אנחנו נותנים להם הרבה חופש פעולה.

יוסי לוי: התנועות, מטבען, הן תנועות שהן אידיאולוגיות, לכל אחת יש תפיסת עולם חברתית, אפילו פוליטית, אנחנו לא מתערבים בנושאים האלה.

יוסי לוי: אנחנו כן בודקים בתחום הממלכתיות שאין חריגות, אין נפילות.

יוסי לוי: הכנה לצה"ל, שירות לאומי וימים לאומיים – אנחנו נותנים 3%.

יוסי לוי: אותן תנועות שמייצרות שירות לאומי והכנה לצה"ל, הן מקבלות העדפה בכסף על פני אלה שלא מייצרות.

יוסי לוי: זה חוץ מתקנת שנת השירות שהיא כולה עוסקת בהכנה לצה"ל.

אלכס מילר: 3% לכל אחת או 3% לכולם?

יוסי לוי: 3% מסך כול התקנה.

אלכס מילר: זה כלום.

יוסי לוי: אבל בינתיים יש מאה אחוז.

אלכס מילר: לא, מבחינת המוטיבציה של הפעילות.

יוסי לוי: אלה שהולכים לתנועות הנוער, שהולכים לצבא – גם את ה-3% האלה הם לא צריכים, לעודד את זה.

יוסי לוי: אלה שלא הולכים לצבא, מכל מיני סיבות, גם אם תשים 40% הם לא ילכו.

יוסי לוי: כך נראה לי.

אלכס מילר: לא בטוח.

אלכס מילר: בשנתיים האחרונות יש סוגיה שגם העלה אותה באופן כללי חבר הכנסת חמד עמאר וגם באופן פרטני היה לנו כאן דיון עם משרד החינוך על נושא עידוד של כל מי שהולך לשירות לאומי מהמגזר הערבי מבחינת נקודות להתקבל לעבודה במשרד החינוך.

אלכס מילר: גם שר החינוך הצהיר על כך שהעניין הזה הוא בטיפול ושבזמן הקרוב אנחנו נראה שינוי, לפי הבנתי כבר בשנה הבאה.

אלכס מילר: נותרה מחלוקת יחידה עם משרד המשפטים, וכן יש את החוק שמדבר באופן כללי על כל המשרדים הממשלתיים.

אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו כן ראינו עלייה במשך השנתיים האחרונות בכל נושא הכניסה לשירות הלאומי, כך שזה כן מעודד.

אלכס מילר: ברגע שרואים שיש תמיכה וגב של המדינה, זה כן מעודד.

אלכס מילר: אני חושב שזה כן פרמטר שיכול לעודד, במידה שמתמקדים בעניין הזה בצורה יותר רצינית באותם מגזרים שבהם אתם רוצים להתמקד.

אלכס מילר: הכול עניין של סדרי עדיפויות.

יוסי לוי: אני מבקש להעיר הערה, גם לשאלה ששאלת אותי אתמול בשיחתנו.

יוסי לוי: הנושא של הכנה לצה"ל ושירות לאומי הוא לא תנאי סף להכרה בתמיכה בתנועת נוער, הוא לא קיים היום.

יוסי לוי: זה בין היתר לדעתי לא רק בגלל השאלה אם רק הערבים.

יוסי לוי: לנו יש שתי תנועות חרדיות גדולות שהן לא מבצעות את הדברים האלה, הן נמצאות היום בשולחן של מועצת תנועות הנוער, אני חושב שזה הישג חברתי רם במעלה.

יעקב כץ: לפי קצב הילודה, בעוד 40 שנה החיילים היחידים יהיו חרדים.

יוסי לוי: יכול להיות.

יעקב כץ: וקצת דתיים לאומיים.

יוסי לוי: אני אמשיך הלאה.

יוסי לוי: יש סעיף של צורכי דת, נהנות ממנו הרבה מאוד תנועות - לשמחתי הרבה, לאו דווקא דתיות – והוא סדר גודל של 4%.

יוסי לוי: דרך אגב, במסגרת כפל התמיכות והאיחוד – עו"ד ארליך, בזמנו עשו איחוד; זה פעם היה במשרד הדתות, העבירו לחלק מהתנועות כסף והיה כפל תמיכות - איחדו את הכול אצלנו, והיום זה מופיע עבור כולם.

יוסי לוי: בשנים האחרונות, ביותר ויותר תנועות – שהן גם לא דתיות, מכל מיני סיבות, שיש להם ילדים מסורתיים וכולי – נהנים מהצורך הזה ועושים את זה.

יוסי לוי: תודעה יהודית – זה יותר עניין של תכנים, תוכניות וערכים – 2%; עידוד פתיחת סניפים חדשים- אנחנו מעודדים את התנועות לפתוח סניפים חדשים.

יוסי לוי: הכוונה בסניף חדש שתנועה פותחת סניף ביישוב שהיא לא פעלה בו עד היום, כדי לעודד הרחבה, מדובר על 2%.

יוסי לוי: סיוע באחזקת סניפים ויישובים חלשים – 2%; מעירים את תשומת לבי שאנחנו נותנים עידוד פעולות לנוער עולה, נוער מנותק, נוער בסיכון, נוער עם מוגבלויות, אוכלוסיות ייחודיות – 4%.

יוסי לוי: יש פעילות מאוד יפה ולא מעט סניפים מאמצים אוכלוסיות חריגות, וזה נותן בהחלט עידוד וכיוון לתנועות לפעול.

יוסי לוי: סבסוד חניכים בפריפריה – אנחנו מסבסדים חניכים בפריפריה באופן אישי – כאשר חברים בתנועות, קצרה ידם מלשלם מסי חבר או השתתפות בפעולות ובמסעות, נותנים סעיף שנקרא יוזמות חדשות, זה בעצם סעיף שמשאירים פתוח.

יוסי לוי: כל תנועה באה עם יוזמות שלה שקשורות לאידיאולוגיה שלה, וכולי, יש ועדה והיא מאשרת אותן.

יוסי לוי: בכל הסעיפים האלה מדי שנה – ופה זה שונה מהחלק של הגודל – נבדקת התנועה בצורה הכי קפדנית שיכולה להיות.

יוסי לוי: יגידו פה התנועות ויעידו, גם חבר הכנסת עמאר שפעם היה כזה יעיד, שמגיעים ונבדקים בוועדת התמיכות, נבדקים על-ידי הגופים המקצועיים.

יוסי לוי: לגבי חלק מהסעיפים הם אפילו נדרשים להביא קבלות – אני לא מכיר הרבה תקנות תמיכה שעוסקות בזה.

יוסי לוי: כל הפעולות האלה משולמות רק לאחר בדיקה מדוקדקת של ביצוע הפעולות.

יוסי לוי: לשמחתנו הרבה, משנה לשנה יותר ויותר – או בגלל חששות או בגלל מודעות – יש הרבה יותר התאמה ואמינות בין רמת הדיווחים של התנועות לרמת הביצוע.

יוסי לוי: אני רוצה להגיד מילה ברמת הפיקוח והרגולציה – גם אני נחשפתי לפרסום שקשור בשכר המנהלים.

יוסי לוי: עשינו בדיקה לגבי הסמכות, המחויבות והאחריות שלנו כמשרד שתומך, כלפי הגופים הנתמכים.

יוסי לוי: בהתאם להוראות החשב הכללי, כל גוף המבקש לקבל תמיכה מתקציב המדינה יגיש דוח הוצאות הנהלה וכלליות, סעיף שעומד בפני עצמו.

יוסי לוי: החשב הכללי נתן מדרגות גודל על-פי היקף התקציב שיש לכל תנועה, שאותו הם מגישים לנו במלואו, כמה אחוזים מותר לצורך הסעיף הזה.

יוסי לוי: זה הכלי היחידי שאנחנו יודעים לבדוק, אין לי כלי אחר.

יוסי לוי: בדקנו שתנועת הצופים – שכיכבה, אני מבין, בפרסום הזה – תקציבה הוא 135 מיליון שקלים.

יוסי לוי: אי לכך, היא זכאית על-פי מדרגות החשב הכללי לקבל מנהלה והוצאות כלליות עד 7% מתקציב התמיכה.

יוסי לוי: הם קיבלו מאתנו ב-2010 – לגבי 2011 אני עדיין לא רוצה להגיב, מדובר בסדר גודל דומה – 5.4%.

יוסי לוי: זה כולל בתוכו שכר שיכול להיות שהוא קצת – לי כמשרד, ויגיד עורך-דין ארליך אם אני צודק, אין כלים אחרים, אלא בצד המוסרי אולי, בצד הציבורי, אני כמשרד לא יכול לא לאשר לעמותה הזאת את הסעיף הזה במידה שהיא עמדה בו.

יוסי לוי: בדקנו עוד תנועה שהיא גם גדולה יחסית, אני מבין שגם לה יש סדר גודל – אני לא יודע אם גדול – אבל עשינו בדיקה, מדובר בבני עקיבא, יש לה תקציב של 38 מיליון שקלים, מותר לה לגבות עד 13%, היא ביקשה 8%.

יוסי לוי: אני חושב שבמקרה הזה אין לנו היום שום כלים אחרים.

אלכס מילר: האם יש בידך נתונים לגבי המשכורות?

יוסי לוי: של כולם?

יוסי לוי: נתתי לך לגבי שניים.

יוסי לוי: כוונתך לכמה הם מקבלים?

אלכס מילר: כן.

יוסי לוי: בתוך הדוחות זה קיים.

אירית ברוק: חמש המשכורות הגבוהות.

אירית ברוק: בקטע הזה אנחנו כפופים להוראות חשכ"ל, לפי ההנחיות של כל העמותות הנתמכות, עובדים לפי הכללים האלה.

אלכס מילר: מי גברתי?

אירית ברוק: אירית ברוק, מנהלת המחלקה לתנועות נוער.

אלכס מילר: האם את יכולה להציג לנו מספרים?

אירית ברוק: אין לנו כאן.

אירית ברוק: אנחנו מקבלים את חמש המשכורות הגבוהות ביותר בדיווח.

יובל בנימין: חלק אימננטי מהגשת הבקשה – שכר בעלי תפקידים בעמותה, בתנועה – מוגש על-ידינו.

יובל בנימין: בכל מקום שנמצא חריגה מאותו סעיף של הוצאות הנהלה כפי שציין יוסי בנושא הזה - -

יוסי לוי: אז אנחנו בודקים.

יובל בנימין: - - התנועה הזאת פשוט לא נתמכת.

יובל בנימין: במקרים חריגים, הנושא מגיע לוועדת חריגים באוצר.

אלכס מילר: מה זה חריג מבחינתכם?

יובל בנימין: שזה גולש מה-7% שצוין.

יוסי לוי: מותר לו לגבות עבור מנהלות 7%, והוא מגיש לנו 7.1%.

יוסי לוי: אפרופו, היתה תנועה – לא חשוב שמה – שגלשה ב-0.8% מהסעיף הזה, שנתיים נמנענו מלתת לה תמיכה.

יוסי לוי: במידה שזה מתחת לקו הזה – האמת, אנחנו לא באים ואומרים, אני חושב שזוהי הפררוגטיבה של ועד מנהל.

יוסי לוי: מדובר בעמותה עצמאית, יש לה החלטות משלה.

יוסי לוי: יכול להיות שגופים אחרים צריכים לבדוק אותה, לא אנחנו.

יוסי לוי: אגיד מילה נוספת ואחר כך אתן לעורך-דין ארליך אם הוא רוצה להוסיף.

יוסי לוי: בנוסף לפיקוח, שזה ועדת התמיכות שעוסקת בבדיקה מאוד-מאוד מדוקדקת של הסעיפים וקוראת הלוך וחזור לתנועות שמגישות את הדוחות שלהן, המשרד מפעם לפעם שולח ביקורת עומק של רואה-חשבון – שלו, לא של רשם העמותות – לכל התנועות.

יוסי לוי: לדעתי, זה עבר את כל התנועות בשלוש השנים האחרונות, ובמידה שמתגלות תקלות זה חוזר לוועדת תמיכות, נעצרות תמיכות, עד שמתקנים.

אלכס מילר: זה בעניין השכר.

חנן ארליך: חנן ארליך, מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

חנן ארליך: לגבי העניין של שכר בכירים – מנהלים, מזכ"לים וכולי – המצב כפי שתיאר יוסי הוא נכון כרגע, אבל אני רוצה להסב את תשומת הלב לכך שאנחנו עובדים כעת על תיקון הנוהל הכללי שמסדיר את כל נושא התמיכות, מכונה נוהל שר האוצר, ופורסמה הטיוטה להערות הציבור.

אלכס מילר: זאת אומרת, גם מבחינתכם, אתם מזהים פה איזשהו עניין בעייתי שאתם מוצאים לנכון לתקן.

חנן ארליך: בנקודה הזאת מוצע שם תיקון, לפיו תהיה מגבלה – לא רק בהקשר של תנועות הנוער או של עמותות משרד החינוך אלא כלל הגופים הנתמכים – לעמותות שהתמיכה בהן גבוהה או שהיא בשיעור גבוה מהמחזור הכספי שלהן, תהיה מגבלה על שכר המנהלים שם.

חנן ארליך: זה כרגע עוד לא גובש סופית, אינני יודע אם זה יתקבל סופית או לא יתקבל, אינני יכול להתחייב אבל זו כרגע מבחינתנו הכוונה.

אלכס מילר: אנחנו נודה לכם אם תעבירו לנו את הדוח לגבי חמש המשכורות הגבוהות.

יוסי לוי: חמש המשכורות הגבוהות בכל תנועה?

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: תעבירו בבקשה לוועדת החינוך.

אלכס מילר: חבל שלא הבאתם, דיברנו אתכם אתמול על כך.

אלכס מילר: מבחינת הקריטריונים בעניין ביצוע בנושאים החינוכיים, אנחנו דיברנו על כך שהתנועות חייבות לפעול ברוח מגילת העצמאות, נכון?

יוסי לוי: כן.

אלכס מילר: מי מפקח על זה?

אלכס מילר: באיזו דרך זה מוגדר – בדרך של שעות, או כיצד?

יוסי לוי: לא בדרך שעות.

יוסי לוי: בתנאי הסף של התקנה – בעקבות דוח ועדת שפירא – עד 2005 היו כל מיני סוגים של תנועות, היו כל מיני סרגלי מדידה שמדדו את התנועות, כאשר הכול נשען על גודל.

יוסי לוי: ועדת שפירא הפכה את הקערה על-פיה.

יוסי לוי: כפי שהזכרתי, דרשה סרגל מדידה שווה לכל התנועות והיא מצאה לנכון, אחרי ישיבות לא מעטות של חבריה, שהמכנה המשותף האחד שיכול לחתוך את כולם זה חינוך ברוח מגילת העצמאות.

יוסי לוי: התנועות, בבואן להתקבל לחברות, בבדיקות שהן נבדקות, מצד אחד בודקים להן מספרים אבל מצד שני גם בודקים את התוכניות החינוכיות שלהן, איך הן מתסדרות עם אותו תנאי סף שאומר חינוך ברוח מגילת העצמאות – ואפרופו, זה לא כל כך פשוט – כל אחד יכול לקחת את מגילת העצמאות, וזה בסדר, למקומו אבל עדיין זה נשאר בתוך העניין הזה, כגון: לחיות בארץ יהודית דמוקרטית, עם זכויות שוות לאנשים.

יוסי לוי: זה בא לידי ביטוי פעם אחת בחוברות ההדרכה שאנחנו בודקים ובתוכניות ההדרכה, פעם שנייה זה בא בביקורים בסניפים שבאים ורואים איך זה מתרחש, פעם שלישית בקורסים של המנהיגות הצעירה, המד"צים.

יוסי לוי: אחד מתבחיני הסף המרכזיים שמבדילים תנועת נוער מעמותות אחרות זה נוער מחנך נוער.

יוסי לוי: במודע, כתנאי סף אנחנו דורשים אחוז גדול מאוד של מדריכים צעירים שמפעילים בני נוער.

יוסי לוי: הם עוברים קורסים, הם מחויבים לעבור קורסים.

יוסי לוי: הקורסים והתוכניות שלהם גם מוגשים אלינו לעיון, אנחנו גם באים לשם לבקר.

יוסי לוי: קיימים שאלונים של חניכים ומדריכים.

יוסי לוי: אנחנו בזמנו העברנו שאלונים דרך המיצ"ב, אנחנו מנסים עכשיו לבדוק ולהעביר את זה שוב דרך ראמ"ה.

יוסי לוי: אלה הדרכים בהן אנחנו בודקים את העניין.

יוסי לוי: אנחנו מפעילים גם את מנהלי יחידות הנוער ברשויות המקומיות– אתה מכיר אותם מהחוק המפורסם, יושב פה אחד כזה, עיריית ירושלים – תנועות הנוער נמצאות תחת אחריותם ביישוב והם גם נותנים תמיכות.

יוסי לוי: אגב, גם לתמיכות שהם נותנים אנחנו פיתחנו והמלצנו על מודל תמיכות למרכז השלטון המקומי, שהם ייתמכו בהלימה לתמיכות שאנחנו נותנים.

יוסי לוי: גם עושים בדיקות וביקורות שהפעילות הזאת נערכת בצורה טובה.

יוסי לוי: אלה הדברים שאנחנו עוסקים בהם.

יוסי לוי: תנועות הנוער הן מאוד חינוכיות וערכיות ברמה הכללית שלהן.

יוסי לוי: כל המחקרים מעידים על כך שלגבי מי שנמצא בתנועת נוער חוסכים מהמדינה הרבה דברים שקשורים בתוכניות של "לא" – "לא לסמים", "לא לאלימות" ולא לעוד כמה דברים.

יוסי לוי: החניכים, בעיקר אם אתה מצליח לשמר את התנועה הבוגרת, הם מתבגרים בתוך התוכנית, הם ראויים והם אזרחים טובים ופעילים והולכים לקצונה, הולכים לתפקידים.

יוסי לוי: זו פחות או יותר המערכת שעובדת.

יוסי לוי: היתה תקופה מאוד קשה לתנועות הנוער עם משרד החינוך, עד 2005-2004 – מפקדים לא ראויים שעשו ולא נכונים, שאלונים שלא היו נכונים, גרמו גם למריבות פנימיות.

יוסי לוי: בעקבות ועדת שפירא הקמנו ועדת יישום, היה לי הכבוד להיות היושב-ראש שלה, בעקבותיה הוקמה תקנת התמיכה הזאת.

יוסי לוי: התקנה עמדה במבחן בג"ץ – פעם אחת במבחן ועדת החינוך שחלק מהתנועות ביקשו וועדת החינוך דחתה, פעם שנייה בבג"ץ שהצופים ניסו לבטל את מבחני התקנה משום שהורידו מהם את הממלכתיות, והנשיא אהרון ברק שלח אותם הביתה אחר כבוד.

יוסי לוי: מאז יש מערכת יחסים מאוד מאוד רגועה, עניינית, מקצועית ואמינה בין התנועות לבין המערכת שלנו.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: נפתלי, בבקשה.

נפתלי דרעי: נפתלי דרעי, מזכ"ל מועצת תנועות הנוער.

נפתלי דרעי: ראשית, היושב-ראש, אני רוצה להודות לך שאתה פותח את מושב החורף בדיון על תנועות הנוער בוועדת החינוך.

נפתלי דרעי: לכבוד לנו, ואנחנו שמחים על כל דיון, גם אם הוא עוסק בנושא התקציב, זה בסדר.

נפתלי דרעי: תמיד זה שזור גם בתכנים, ושמענו את דבריו של יוסי.

נפתלי דרעי: אני אתייחס לנקודות שהעלית ולדברים נוספים.

נפתלי דרעי: ראשית, צריך לזכור שתנועות הנוער נתמכות ממשרד החינוך בנוהל תמיכה.

נפתלי דרעי: נוהל תמיכה – וזרק את זה קודם חבר הכנסת כצל'ה – הוא לא מתגמל את תנועות הנוער באופן ישיר למספר החניכים בהן ואם יש גידול במספר החניכים הוא מגדיל את התמיכה, אלא יש סכום שמחולק לתנועות הנוער, ולא משנה כמה חניכים יש בהן, ואנחנו רואים לאורך השנים שכאשר התקציב עולה או יורד, תנודות במספרים – זרקתי קודם את המספר בערך 230 שקלים לחניך לשנה – אם אתה לוקח את כלל התמיכה בתנועות נוער ומחלק במספר חניכים, זה מה שאנחנו מקבלים.

נפתלי דרעי: חלק את זה ל-12 חודשים, תקבל פחות מ-20 שקלים לחודש, שזה באמת מצחיק.

נפתלי דרעי: כשאתה לוקח סך הכול עלות של תנועה בהפעלה שלה, אתה רואה שהתמיכה של משרד החינוך – והיא גדולה, אני לא מזלזל בה, אני מודה למשרד החינוך על התמיכה ובהחלט עושים עבודה טובה – אבל זה נע בין 15% בתנועות גדולות, למשל בצופים בין 135 ל-20 מיליון שהם מקבלים זה בערך 15% תמיכה, לתנועות יותר קטנות שהתקציב שלהן יותר קטן, זה יכול להגיע ל-35%, 40% תמיכה.

נפתלי דרעי: יתר התקציב הם צריכים לגייס בעצמם, ומאיפה המקורות?

נפתלי דרעי: המקורות הם מכך שהילדים משלמים על הפעילות, מכך שהן מקבלות קצת מהרשויות, מכך שהן מגייסות כספים בתרומות ומכך שהן גובות דמי חבר.

נפתלי דרעי: ולשאלה לגבי דמי החבר.

נפתלי דרעי: אנחנו עשינו בדיקה עם עצמנו לגבי דמי החבר.

אלכס מילר: האם יש לך נתונים כאן?

נפתלי דרעי: אני יכול לומר את הנתונים.

נפתלי דרעי: בתנועה שגובה את הסכום הכי גבוה זה נע בסביבות 750-700 שקלים לשנה.

נפתלי דרעי: אתה מחלק את זה לעשרה חודשים – למרות שאנחנו עובדים גם בקיץ – ל-12 חודשים, אנחנו מקבלים 70-50 שקלים לחודש.

נפתלי דרעי: עשיתי אתמול בלילה עבודה, נכנסתי באינטרנט לגופים שהם פחות או יותר מקבילים לנו - חוגי סיור, פעילות חוגים במתנ"סים וכולי.

נפתלי דרעי: אנחנו נותנים שתי פעולות בשבוע פלוס טיולים פלוס מחנות פלוס סמינרים.

נפתלי דרעי: אין גוף שגובה 70-50 שקלים לפעילות כזאת בחודש, אין דבר כזה.

נפתלי דרעי: אנחנו באמת ברף התחתון של גבייה עבור סוג כזה של פעילות.

אלכס מילר: שמעתי שיש תנועות נוער שלא גובות בכלל דמי חבר.

נפתלי דרעי: כן, ודאי, אני לקחתי את הקיצוני, את הגבוה ביותר.

נפתלי דרעי: ודאי שיש תנועות שגובות גם 200 שקלים לשנה ויש כאלה שלא גובות בכלל.

אבי גור: 750 שקלים זה לחודש או לשנה?

נפתלי דרעי: לשנה.

נפתלי דרעי: דמי חבר לשנה.

יוסי לוי: גם אצל אלה שגובות 750, חלק מהחניכים לא יכולים לשלם.

נפתלי דרעי: ודאי, בפריפריה זה הרבה פחות ולפעמים פוטרים לגמרי.

נפתלי דרעי: זה מקור כספי שנועד לאפשר לתנועה לקיים את עצמה.

נפתלי דרעי: בעניין הזה אני רוצה לומר.

נפתלי דרעי: אם בודקים את תנועות הנוער – גם בעבר, גם בנושא הביטחון, בטיחות– אנחנו אוהבים להחמיר עם עצמנו ואנחנו בהחלט מגיעים להסכמות עם משרד החינוך, גם בעניין הזה של דמי החבר.

נפתלי דרעי: אנחנו עכשיו במהלך עם משרד החינוך, בתיקון התקנה שיהיה אנחנו נכניס התייחסות לנושא דמי החבר בתנועות הנוער.

נפתלי דרעי: אנחנו רוצים שזה יהיה כתוב בתקנה, שזה יהיה שחור על גבי לבן, מה דמי החבר שתנועות הנוער יכולות לגבות.

אלכס מילר: וזה בלי שום קשר לציוד, לטיולים ולמחנות.

נפתלי דרעי: דמי החבר, כן.

נפתלי דרעי: חניך שמשלם דמי חבר, אם הוא יוצא למחנה קיץ הוא משלם עבור מחנה הקיץ, זה ברור.

נפתלי דרעי: זה לא כולל.

אלכס מילר: בממוצע, זה יוצא בערך 1,400-1,300 שקלים.

נפתלי דרעי: כן, לחניך צעיר זה יכול להגיע.

יוסי לוי: בממוצע לתנועה שגובה גבוה.

אלכס מילר: רבותי, לא צריך ללכת רחוק.

אלכס מילר: הילד שלי נמצא בצופים, אני יודע מה אני משלם.

נפתלי דרעי: נכון.

נפתלי דרעי: עדיין, כשאתה מחלק את זה, זה סדר גודל של 120 שקלים לחודש, עם הפעילויות.

אלכס מילר: בנוסף לתשלומי ההורים ובנוסף לחוגים נוספים.

נפתלי דרעי: כן, ברור.

נפתלי דרעי: זה נכון, אתה יכול לראות את התמונה הכללית.

אלכס מילר: רבותי, אתם צריכים להבין.

אלכס מילר: תפקידנו כאן לראות את התמונה הכללית.

אלכס מילר: אם אני אסתכל עכשיו פר עניין, כמובן שאתם יכולים לבוא ולהגיד: אצלנו יוצא 100 שקלים לחודש, איגודי ספורט שגם מקבלים תמיכות מטוטו וממשרד הספורט יגידו: זה יוצא 150 שקלים לחודש, משרד החינוך עם תשלומי ההורים יוצא בין 70 ל-80 שקלים לחודש, וכשזה מצטבר אנחנו מגיעים למצב שהורה בממוצע צריך לשלם על חינוך בלתי פורמלי קרוב ל-600-500 שקלים בחודש, ובנוסף יש גם החינוך הפורמלי שהוא משתתף.

אלכס מילר: זה בעצם נטל שהוא נטל מטורף עבור דברים בסיסיים שלדעתי צריך לקחת בחשבון שהמדינה ממילא משתתפת בהם, צריך לחשוב איך עושים זאת.

נפתלי דרעי: אני מסכים.

נפתלי דרעי: צריך לראות את היחס בין ההשתתפות.

נפתלי דרעי: ככל שהמדינה תגדיל את התמיכה שלה בתנועות נוער, הן יקטינו את הגבייה שלהן, זה ברור לנו.

נפתלי דרעי: הם לא גופים למטרות רווח.

אלכס מילר: אני מוכן לענות על השאלה שלך.

אלכס מילר: מה היה התקציב כאשר היה משבר?

יוסי לוי: התקציב של 2003?

יובל בנימין: סביב 32 מיליון, אם אני זוכר נכון.

יובל בנימין: 32 מיליון בבסיס.

אלכס מילר: אני לא חושב שדמי חבר השתנו בגלל שהיתה עלייה.

אלכס מילר: זה לא ירד.

נפתלי דרעי: לא, היתה גם עלייה במספר החניכים בשנים האחרונות, לשמחתנו.

נפתלי דרעי: אתה אומר – בואו נסתכל על התמונה הכללית – בואו נסתכל על התמונה הכללית.

נפתלי דרעי: ניקח את נושא שמירת חייו של החניך, שזה רפואה ואבטחה.

נפתלי דרעי: היום, כשאתה יוצא למחנה קיץ, כמעט 30% מעלות המחנה נובע מעלויות של אבטחה ורפואה, אלה דברים שעלו בשנים האחרונות, וכל שנה המשטרה מקשיחה את הדרישות שלה.

נפתלי דרעי: רק אתמול נפתח אצלנו פעם ראשונה קורס לקב"טים בתנועות הנוער.

נפתלי דרעי: עד עכשיו לא היה נדרש קב"ט בתנועת נוער.

נפתלי דרעי: ברוך השם, כל תנועה צריכה להחזיק קב"ט – זה עוד משרה, זה עוד עלות של שכר שנתי.

נפתלי דרעי: בעבר, נושא האבטחה – וכאן הכמות עולה ויורדת בהתאם לאיומים הביטחוניים – אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בתקופה של איום ביטחוני שאנחנו צריכים להשקיע גם 50% מהעלות באבטחה ובביטחון.

נפתלי דרעי: אלה דברים שצריך לקחת אותם בחשבון, ובדברים האלה אנחנו לא מקלים ראש, אנחנו הולכים על המקסימום.

נפתלי דרעי: אף אחד לא יחסוך בדברים האלה.

נפתלי דרעי: ברור, כשיש דרישות כאלה אנחנו לא באים וקופצים ומעלים את המחירים בעשרות או במאות אחוזים.

נפתלי דרעי: לכן, כשאתה מסתכל על כלל התמונה, היא יותר מורכבת.

נפתלי דרעי: בנושא דמי החבר אנחנו נעשה תיקון בתקנה.

נפתלי דרעי: אנחנו רוצים שיהיה כתוב בתקנה מה דמי החבר, כשיבדקו את כלל הארגונים ואת כלל הגופים הנתמכים – כמה הם גובים, כמה אנחנו גובים, איפה אנחנו עומדים באותו יחס – יקבעו לנו את זה, אנחנו נעמוד בזה, וזה יצטרך לעמוד במבחן הכנסות והוצאות כספיות.

נפתלי דרעי: בנושא היחסים בין תנועות הנוער למשרד החינוך, כפי שאמר יוסי, לשמחתנו, בשנים האחרונות אנחנו בתקופה של עדנה.

נפתלי דרעי: גם השר הנוכחי, גם השרה הקודמת, רואים בתנועות הנוער דבר חשוב ומעמידים אותו בסדר עדיפות גבוה.

נפתלי דרעי: אנחנו מרגישים את זה גם בתקציבים וגם ביחס, והיחסים מאוד טובים.

נפתלי דרעי: ובצד הביקורת והדוחות, פה אנחנו עוברים מסלול לא פשוט, כשתנועה כל רבעון צריכה להעלות קלסרים של קבלות, על כל הוצאה מ-500 שקלים היא צריכה להגיש קבלה – חנן יושב פה, הוא היה שותף לתיקון התקנה, סעיף תקציבי שמחויב בהוכחת תשלום, קוראים לזה.

נפתלי דרעי: זה להגיש קבלות וזה סיפור.

נפתלי דרעי: אני לא מכיר הרבה גופים נתמכים שנדרשים להגיש קבלות על כל 500 שקלים שהם מוציאים.

נפתלי דרעי: אנחנו נבדקים ברחל בתך הקטנה בנושא התקציב וגם בנושא הפעילויות.

נפתלי דרעי: מבקרים במחנות קיץ, כל מחנה נדרש לרישוי עסק – ואתה היית שותף לנושא הפטור לקייטנות שהיה לאחרונה לתנועות הנוער מרישוי עסק.

נפתלי דרעי: בצד התוכני אנחנו לא פטורים משום דבר.

נפתלי דרעי: אנחנו מגישים את התוכניות, נבחנים עליהן, בודקים אותן, מעירים את ההערות ומפוקחים לחלוטין.

נפתלי דרעי: בנושא השכר אני חושב שניתנה התשובה.

נפתלי דרעי: ברגע שתהיה הנחיה של החשב הכללי, של שר האוצר, לגבי גופים נתמכים בכלל, תנועות הנוער יתיישרו לפי ההנחיה הזאת.

נפתלי דרעי: צריך לזכור, כל תנועת נוער היא עמותה, יש לה הנהלה ציבורית כזאת או אחרת, ועד מנהל שקובע את שכרו של המנהל, את שכרם של הבכירים בעמותה, ומגישים את הדיווחים האלה למשרד החינוך, לרשם העמותות.

נפתלי דרעי: הנתונים האלה מופיעים באתר "גיידסטאר".

אלכס מילר: הרי אתה מבין שלא הגיוני שמנכ"ל של תנועת נוער מקבל יותר ממנכ"ל של עירייה או של משרד ממשלתי.

נפתלי דרעי: אני מסכים אתך.

נפתלי דרעי: אני יכול להגיד לך שברוב תנועות הנוער לא מקבלים שכר כזה, אין שכר כזה.

אלכס מילר: אני רוצה לראות.

נפתלי דרעי: בסדר, אתה תקבל את הדיווח, זה מופיע באתר "גיידסטאר", זה שקוף לכל העולם.

נפתלי דרעי: כל מי שרוצה, מקיש את שם התנועה, עולים חמשת מקבלי השכר הגבוה.

נפתלי דרעי: אני מקבל את מה שחנן אמר – לפי ההנחיות של החשב הכללי ויתיישרו לפי זה.

אלכס מילר: אני כבר אומר, וזה לא קשור אליכם – ישיבה כזאת בדיוק אנחנו נקיים גם לגבי איגודי ספורט, גם שם יש דבר שלא מובן לי.

נפתלי דרעי: משפט סיכום אני רוצה לומר – לשמחתי, אנחנו ישבנו עם שר החינוך בסוף הקיץ, הראינו לו את הגידול בשלוש שנים האחרונות בפעילות תנועות הנוער, במספרי החניכים, בסניפים.

נפתלי דרעי: הוא פעל לנושא הגדלת התקציב של תנועות הנוער – זה ודאי יבוא גם לוועדה שלך או לוועדה אחרת, הנושא של טרכטנברג- יש שם תוספת משמעותית לתנועות הנוער, לפיצוי על הגדלת הפעילות ולהגדלת התמיכה בפעילות תנועות הנוער בפריפריה.

נפתלי דרעי: מזה שלוש שנים הכיוון הוא פריפריה, ואני מקווה שאנחנו נוכל בהחלט להגדיל ולעמוד בציפיות שתלו בנו בעניין הזה.

נפתלי דרעי: אני מאוד מודה לכם.

אלכס מילר: אתמול פנינו ליושב-ראש הכנסת וליושב-ראש הקואליציה בבקשה לפצל את כל הסעיפים הקשורים לחינוך ולהעבירם לוועדת החינוך, כולל דוח טרכטנברג, כך שאנחנו עוד ניפגש כאן.

נפתלי דרעי: מאה אחוז.

יוסי לוי: בשמחה רבה.

יוסי לוי: אנחנו כבר מוכנים עם החומר.

אלכס מילר: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: בוקר טוב לכולם.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, קודם כול למען הגילוי הנאות, אני מייסד ויושב-ראש תנועת הנוער הדרוזית – שיירשם בפרוטוקול.

חמד עמאר: אני לא אכנס לעניינים כספיים, אני אדבר באופן כללי.

אלכס מילר: זה בסדר.

אלכס מילר: אם חבר הכנסת נסים זאב יכול להשתתף בכל הנושא שקשור בסמינרים, גם אתה יכול להשתתף בנושא תנועות הנוער.

אלכס מילר: דווקא הידע והניסיון שלך בתחום הזה יכול להבדיל מכלל חברי הכנסת שאולי נחשפים לעולם הזה דרך הילדים שלהם, אבל לגבי המודעות לכל מה שקורה בתחום הם לוקים בחסר.

חמד עמאר: בדיוק.

חמד עמאר: קודם כול, אני רוצה להודות לאנשי משרד החינוך, הם באמת עושים עבודת קודש, ואני רוצה להגיד, אחד הדברים הטובים שהמדינה מתקצבת ותומכת זה תנועות הנוער – תנועות שמחנכות לערכים, לנתינה, לתרומה, ואני מכיר את זה אצל הילדים ואצל החניכים בתנועות הנוער, ולא רק מתנועת הנוער הדרוזית, את רוב התנועות אני מכיר ומכיר טוב מאוד.

חמד עמאר: לעניין בדיקה וביקורת – אני עברתי את זה על בשרי, לקח לי ארבע שנים להקים תנועת נוער.

חמד עמאר: נבדקתי מכל פינה ומכל זווית, ואחרי שכבר הוכרתי, אפילו בסניפים בודקים אם יש את מגילת העצמאות, יש "התקווה", יש דגל, לאיזה ערכים אתה מחנך.

חמד עמאר: אני אומר לך שבדיקה כזאת לא קל לעבור.

יוסי לוי: כדאי להעיר שבתקנת התמיכה, תנועה שמקבלת אישור כתנועת נוער, במשך השנתיים הראשונות מקבלת - ללא שום קשר לגודל ולפעולות שלה – רק 0.48%.

חמד עמאר: תנועה בהקמה.

יוסי לוי: תנועה בהקמה.

יוסי לוי: בינתיים הם נבדקים כדי לראות עד כמה הרצינות שלהם אכן אמיתית.

חמד עמאר: גם אחרי כן, כשעושים את המפקד, בודקים את הסניפים, מגיעים, מבקרים – יש ביקורים כל הזמן.

חמד עמאר: אני חושב שעל הערכים אסור להתפשר, וזה מאוד חשוב – גם לאחראים במשרד החינוך.

חמד עמאר: לא יכול להיות שתוכר תנועה שאפילו לא מכירה במדינת ישראל, בקיומה של מדינת ישראל; לא יכול להיות מצב שיסובסד מחנה של תנועת נוער כשלא יסכימו להרים דגל ישראל.

אלכס מילר: אתה מכיר כאלה?

חמד עמאר: אני מדבר באופן כללי, אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

חמד עמאר: אני אומר לך, אני רוצה שלא יהיה דבר כזה.

אלכס מילר: האם זה קיים?

חמד עמאר: אני לא מכיר.

יוסי לוי: אני לא מכיר תנועת נוער שלא מכירה במדינת ישראל, אחרת היא לא היתה מתקבלת כתנועת נוער.

יוסי לוי: אני לא רוצה להזכיר פה שמות.

חמד עמאר: זה אחד הדברים החשובים ביותר שמשרד החינוך צריך לבדוק ולעמוד על זה בתנועות הנוער, ואני יודע שאתם עושים את זה ובודקים את זה, אמרתי את זה בהתחלה, ואתם בודקים את זה בכל הכיוונים – גם בביקורים שמגיעים אנשי משרד החינוך, ומגיעים הרבה, ובודקים את זה גם עם המחוזות.

יוסי לוי: גם תנועות נוער שלא נתמכות על-ידי המדינה, שם באמת יש בעייתיות.

יוסי לוי: תנועה שלא מקבלת תמיכה מהמדינה אבל מקיימת בקיץ מפעלים שמותר לה לקיים על-פי חוק רישוי ופיקוח קייטנות, אנחנו מגיעים למקומות כאלה – ואני לא יודע אם אתה יודע או לא, אנחנו סגרנו מחנה של צופים לא מהתנועה שנתמכת על-ידינו, מחנה צופים במטה אשר, כשגילינו את זה.

יוסי לוי: זה בכלל לא שייך לתנועות הנוער הנתמכות.

יוסי לוי: אני מודיע בצורה הכי ברורה – אין תנועת נוער אחת שהיום מקבלת תמיכה מהמדינה, שלא מכירה במדינת ישראל, לא מתחנכת ברוח שאנחנו דורשים.

חמד עמאר: אלה הדברים החשובים ביותר, אני חושב שאתם עושים את זה ואנחנו רואים את זה.

חמד עמאר: גם לעניין הפעילויות המיוחדות של תנועות הנוער, משרד החינוך באמת רואה את הצורך בסבסוד פריפריה, יוזמות מיוחדות.

חמד עמאר: אני אספר לוועדה על יוזמה מיוחדת שעשינו אצלנו במגזר הדרוזי – נישואי קרובים.

חמד עמאר: אני זוכר שישבתי גם עם יוסי לוי, גם עם אירית ברוק לפני חמש שנים כששימשתי כיושב-ראש התנועה, ואמרו לי: איך תיכנס עם יוזמה כזאת למגזר הדרוזי?

חמד עמאר: אמרתי: יש לנו הרבה מחלות גנטיות בעדה.

חמד עמאר: לקח לי שנתיים לשכנע אותם, ואנחנו רואים היום את התוצאות ורואים את הפעולה המבורכת שאנחנו עושים, דרך משרד החינוך ביוזמה מיוחדת – יוזמה בעזרה לעיוורים, לחירשים, לקשישים.

חמד עמאר: תנועות הנוער עושות עבודה מעולה שמגיעה לכל אחד ואחד ביישוב שהוא נמצא בו.

חמד עמאר: דיברנו על דמי חבר.

חמד עמאר: הצטיירה כאן תמונה שתנועות הנוער לוקחות הרבה כסף דמי חבר.

חמד עמאר: אני מכיר את זה מהרבה תנועות וגם אצלי.

חמד עמאר: דמי חבר מהווה אחוז קטן מאוד מהתקציב.

חמד עמאר: ילד אצלנו בתנועה משלם 20 שקלים בחודש, מחצית מהילדים מסובסדים בגלל שאין להם 20 שקלים בחודש.

חמד עמאר: יש גם סעיף של סבסוד דרך משרד החינוך לנקודה הזאת.

חמד עמאר: אני לא חושב שהתשלומים שמשלמים החניכים הם כאלה גבוהים.

חמד עמאר: אם תיקח מחנה קיץ שאתה גובה עבורו 500-400 שקלים לחמישה לילות, שישה ימים, אתה מעביר שם הרבה ערכים, קורס מדריכים, מד"צים, אתה נותן שלוש-ארבע ארוחות ביום, אתה נותן את כל הבטיחות והביטחון לשמירה, ובסופו של דבר אותו חניך משלם 500-400 שקלים, אני חושב שבאף מקום אתה לא יכול למצוא את זה.

אלכס מילר: יש הבדל בין 20 שקלים לבין 120 שקלים, נכון?

חמד עמאר: יש הבדל אבל אני לא מכיר תנועות שגובות 120 שקלים בחודש.

אלכס מילר: עכשיו ספרנו.

נפתלי דרעי: עם הפעילות.

נפתלי דרעי: גם הוא מדבר רק על דמי חבר, לא כולל פעילות.

נפתלי דרעי: אם יוצאים לטיול, משלמים אצלו.

חמד עמאר: אני מדבר על דמי חבר.

אלכס מילר: בסופו של דבר צריך להבין את התמונה הכללית של מה שקורה.

אלכס מילר: רבותי, שוב, אל תתייחסו לעצמכם בפרט.

אלכס מילר: אנחנו מנסים לעשות כאן סדר במדינה מבחינת החינוך הבלתי פורמלי.

אלכס מילר: רק לא מזמן עבר החוק, אתם מכירים את החוק שהעביר משרד החינוך.

אלכס מילר: צריך לעשות סדר בכל העניין הזה, לא סתם אנחנו מקיימים ישיבה ראשונה בנושא הזה.

אלכס מילר: אנחנו מקיימים ישיבה אתכם, אנחנו נקיים ישיבה עם משרד הספורט, עם כל הגופים שמקבלים כסף מהמדינה ולוקחים על עצמם אחריות על חינוך בלתי פורמלי לילדי ישראל.

אלכס מילר: אנחנו מבחינתנו צריכים גם לגבש איזושהי אג'נדה ואסטרטגיה איך אנחנו נותנים לדבר הזה להתקדם.

אלכס מילר: אל תשכחו – כמובן שיש את המנגנון של המלגות, יש את מנגנון התמיכה, יש הרבה מאוד מנגנונים שהיום קיימים במערכת וצריך לחשוב בחוכמה איך מנצלים את זה כדי שכל ילד וכל משפחה שרוצים, תהיה להם אפשרות להיכנס ושהפרמטר הכלכלי לא יהווה בעיה וחסם לילדים להיכנס לפעילות בלתי פורמלית – אם זה בתנועות הנוער, אם זה בספורט, אם זה בכל תחום אחר.

אלכס מילר: לזה צריך להגיע אסטרטגית וצריך לעשות בחוכמה את הרגולציה של המדינה – ברגע שהיא נותנת כסף, שהיא יודעת מה המטרה.

אלכס מילר: ברגע שהמדינה קבעה לעצמה שהיא רוצה להשקיע בחינוך בלתי פורמלי, לפתח, ורוצה להשיג יעדים שהיא קבעה לעצמה – אם זה הוצאת ילדים מהרחוב ומניעת כניסתם לכל מנגנוני הפשע, אם זה סמים, אם זה אלימות, אם זה נושא מוטיבציה לגיוס לצה"ל לשירות לאומי, אם זה עידוד וקידום הישגים בספורט – אלה יעדים שהמדינה צריכה לקבוע לעצמה.

אלכס מילר: זה לא סתם שצריך לחפש מה לעשות לילדים, זאת לא המטרה.

אלכס מילר: צריך להיות יעד אסטרטגי למדינה לאן היא רוצה להגיע.

אלכס מילר: לכן, ברגע שהרגולטור מתערב, ברגע שיש תקציב כזה או אחר, צריך לראות האם מנצלים אותו בצורה החכמה ביותר כדי להגיע לאותם יעדים.

אלכס מילר: הרי כולם שומעים רק כאשר מפרגנים, אין פה עניין לבוא חס וחלילה לפגוע, אבל גם צריך לקחת דברים בפרופורציה – גם אם זה נושא של משכורות וגם אם זה נושא של דמי חבר.

חמד עמאר: בנושא הזה אני חייב להתייחס.

חמד עמאר: אני חושב שבתנועות הנוער – להבדיל מחוגים רבים שמקיימים בחינוך בלתי פורמלי – אין מצב שחניך ירצה להגיע לאיזשהו מפעל בתנועות הנוער, והמחסום שיהיה עבורו הוא הכסף.

חמד עמאר: אני יודע, ברוב תנועות הנוער יש את הוועדה שנותנת תמיכה מיוחדת לאותו חניך, נותנת לו פטור מתשלום משום שהוא לא יכול ואין לו כסף לשלם.

חמד עמאר: אני לא יודע ולא חושב – ואני מכיר את זה גם כשהייתי משתתף בישיבות מזכירות – גם את הנושא הזה העלינו שם.

אלכס מילר: כמה תנועות נוער יש בערד?

קריאה: כמה תנועות או כמה חניכים?

קריאה: בני עקיבא, צופים - - -

אלכס מילר: היתה שם איזושהי בעיה, אני זוכר, בביקור שהיינו עם השר.

אלכס מילר: מישהו רצה להיכנס, יצא.

אלכס מילר: בעוד כמה מקומות יש את הבעיה שיש מעט תנועות נוער שנמצאות בתוך העיר.

יוסי לוי: לכן אנחנו מעודדים פתיחת סניפים חדשים.

נפתלי דרעי: הצופים, נדמה לי בשנה האחרונה סיכמו עם ראש העיר.

אלכס מילר: כן, כשהיינו שם בביקור של השר.

חמד עמאר: אני אסיים את דבריי ואגיד – דבר מאוד חשוב, שתנועות הנוער יקבלו את כל התמיכה של ועדת החינוך, יתמכו גם בערכים שמחנכות עליהם תנועות הנוער ושוועדת החינוך תהיה משענת לתנועות הנוער כי באמת אנחנו צריכים את הגוף הזה, ונמשיך לתמוך בגוף הזה על מנת להמשיך להתקיים.

חמד עמאר: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: גברתי, בבקשה.

מאשה בורז'יקובסקי: אולי זאת בעיה ספציפית של התנועה שלי, אולי יש עוד תנועות שיש להן בעיות.

מאשה בורז'יקובסקי: היום, פתיחת סניף חדש מותנית בכך שבמקום לא יהיו סניפים אחרים.

אלכס מילר: מה זאת אומרת במקום?

אלכס מילר: במבנה?

מאשה בורז'יקובסקי: בעיר, ביישוב.

מאשה בורז'יקובסקי: למשל התנועה של "היכלי ענג" או "השומר הצעיר" – כדי לפתוח סניף חדש צריך שלא יהיה סניף כזה בעיר.

אלכס מילר: לא הבנתי.

אלכס מילר: אם באופקים יש תנועת נוער הצופים, האם את לא יכולה לפתוח סניף באופקים?

קריאה: מדובר על אותה תנועה.

מאשה בורז'יקובסקי: אותה תנועה לא יכולה לפתוח.

קריאה: היא יכולה לפתוח, רק לא תקבל תמיכה.

אירית ברוק: תנועה שרוצה להיתמך על סניף חדש שהיא פותחת, היא לא יכולה להיתמך על סניף נוסף ביישוב אלא רק על סניף ביישוב חדש.

אלכס מילר: לא משנה מה גודל היישוב?

אירית ברוק: לא משנה מה גודל היישוב.

יהודית גידלי: עיר כמו ירושלים, שיש לה כמה סניפים של אותה תנועה.

אלכס מילר: קצת היגיון, רבותי.

אלכס מילר: להסיע ילד מקצה לקצה במשך שעה, שעה ורבע, בפקקים בשביל פעילות, זה לא הגיוני.

יוסי לוי: אנחנו לא מונעים מהם לפתוח סניפים.

יוסי לוי: התמיכה שאנחנו מכוונים בתקנת התמיכה שלנו היא בהחלט - - -

קריאה: לא נותנים להם את התמיכה של סניף חדש.

אלכס מילר: זה לא הגיוני.

יוסי לוי: יש ישובים – ראה העיר אילת; ראש העיר, רק השבוע התקשרו אלי מהלשכה שלו, הוא ישב עם אחת התנועות.

יוסי לוי: התנועות, יש להן בעייתיות – לפתוח סניף באילת זה רחוק.

אלכס מילר: זה לא הגיוני.

חנן ארליך: אני אבהיר את מה שכתוב.

חנן ארליך: הסעיף אומר – כפי שהזכיר קודם מר לוי – יש אחוז מסוים מהתקציב שמיועד לפתיחת סניפים חדשים, זאת אומרת תקציב נוסף.

חנן ארליך: כל תנועה יכולה לפתוח כמה סניפים שהיא רוצה בכל מקום, והיא תיתמך על החניכים ועל הפעילות כמו בכל מקום, אבל ההגדרה שזה משהו חדש שלא היה קיים, שזה מה שהמבחן בא לעודד, את התוספת הזאת היא לא תקבל אם כבר קיים שם סניף.

אלכס מילר: יכול להיות שאני לא הבנתי.

אלכס מילר: אני עכשיו תנועת הצופים.

אלכס מילר: אני יושב בקצה א' של העיר, יש שם פעילות, ויש גם הקצה השני של העיר.

אלכס מילר: להגיע מקצה לקצה ייקח לי שעה, שעה ורבע – לא ריאלי.

אלכס מילר: איך אני נותן פתרונות לצד השני באותם מקומות?

אלכס מילר: לפחות הייתם קובעים איזשהו פרמטר גיאוגרפי.

אלכס מילר: יש הבדל בין עיר שיש בה 25-20 אלף תושבים לבין עיר עם 250,000 תושבים.

יוסי כוהל: אגיד לך מה קורה בירושלים.

יוסי כוהל: אני מנהל את המחלקה לתנועות נוער בעיריית ירושלים.

יוסי כוהל: אין שום בעיה לתנועה שרוצה לפתוח סניף או שבט או קן או מעוז בירושלים, בתנאי שיש מקום שאפשר לפעול בשכונה, והגוון של השכונה.

יוסי כוהל: יש עכשיו ויכוח גדול מאוד בשכונת גבעת משואה בירושלים – יש שם פעילות גם של הצופים וגם של בני עקיבא.

יוסי כוהל: היות שבני עקיבא היו שם ותיקים יותר ויש להם 220 חניכים, ונבנה רק מבנה אחד שם, ויש גם את תנועת הצופים שיש לה רק 40 חניכים, זה קריטריון.

יוסי כוהל: גודל התנועה קודם כול, וגוון או צבע של השכונה.

יוסי כוהל: אני מבין את השאלה של "היכלי ענג".

אלכס מילר: השאלה אם אנחנו יכולים ללכת על מהלך שאומר שאם בגלל צורך גיאוגרפי ובגלל שלא קיימת שום תנועת נוער בכלל באזור מסוים, תינתן אפשרות – כמובן מי שראשון הוא זוכה – לפתוח ולתת מענה, כי רבותי, אני אומר לכם, זה לא הגיוני.

אירית ברוק: אם אפשר לחדד, נראה לי שזה לא ברור עד הסוף.

אירית ברוק: זה בדיוק הולך על הקו שאתה אומר.

אירית ברוק: באים ואומרים – הבשורה של תנועות הנוער היא מאוד חשובה.

אירית ברוק: אדוני יזכור לא רק את הצופים אלא יש עוד תנועות – ההתנסות שלך היא מהצופים, תנועות אחרות הן קצת שונות.

אירית ברוק: אם ביישוב חדש יש צופים, ילד דתי לא ילך לצופים, הוא צריך שתהיה לו גם תנועה דתית-לאומית, או מי שבדתי-לאומי לא ילך לחרדי.

אירית ברוק: היות שלא בכל היישובים בארץ יש תנועות נוער פזורות, עדיין יש לנו עבודה עם הסעיף הזה שמאפשרת לנו למשל לעודד את "היכלי ענג", שזו תנועה של חסידות גור – לא לעשות את המהלך היותר קל עבורה ולפתוח עוד סניף ביישוב קיים, אלא להתאמץ יותר, וזה באמת להתאמץ יותר.

אירית ברוק: גם סניף נוסף ביישוב קיים הוא חשוב, במיוחד אם היישוב גדול, במיוחד אם זה אולי סניף לבנים, אבל פה זה בא ואומר לתנועה – תעשי מאמץ נוסף כדי להגיע גם ליישוב שליד מפני שככה אנחנו מפיצים את הבשורה הזאת של תנועות הנוער ואת היכולת לכל ילד במדינת ישראל, כפי שאתה אומר, שתהיה לו היכולת לבוא ולהשתמש בשירות החשוב הזה שקוראים לו תנועת נוער.

אירית ברוק: פה דווקא אני חושבת שהרגולטור עושה עבודה טובה כי אם הרגולטור יקל על התנועות, יהיה להן יותר קל להתרכז ביישובים הקיימים.

אלכס מילר: כן, אבל בסופו של דבר יש גם צורך במטרה.

אלכס מילר: אם יש בקשה ויש דרישה, ואתם יודעים שבאזור הזה של העיר לא קיימת שום פעילות, אני לא חושב שיש מניעה לתת להם אפשרות לפתוח.

אירית ברוק: שום דבר לא מונע.

קריאה: יש גם תמיכה עירונית.

יוסי לוי: לא מונע, אנחנו מברכים על זה.

יוסי לוי: אני מבקש לציין נתון אחד שהרגולציה הזאת גרמה מ-2009 להיום, נפתחו בארץ 77 סניפים של תנועות שונות ביישובים שלא היתה להם פעילות בשנים קודם.

יוסי לוי: זה הרבה מאוד.

יוסי לוי: מתוכם – שזה עוד יותר חשוב – 44 ביישובי פיתוח.

אלכס מילר: האם יש ערים שיש בהן שני סניפים של אותה תנועת נוער?

יוסי לוי: ודאי.

יוסי כוהל: יש בירושלים 33 של "בנות בתיה" למשל.

אירית ברוק: זה המקרה הרגיל.

יוסי לוי: ודאי, אבל מצד שני התקנה דורשת פיזור.

יוסי לוי: אתה לא יכול לשבת רק בירושלים ולקבל תמיכה מהמדינה, אבל בהחלט כן.

מאשה בורז'יקובסקי: אני מבקשת לשאול.

מאשה בורז'יקובסקי: אולי זה אופייני באמת לתנועה חרדית, שבנים ובנות לא פועלים ביחד.

מאשה בורז'יקובסקי: לדוגמה בירושלים יש לי שלושה סניפים אבל אין לי סניף לבנים – ויש לי בקשה.

מאשה בורז'יקובסקי: יכול להיות שבאמת יש עניין של ישוב חדש, אבל בירושלים יש את רמות, כל האזור של רמות פולין, רמות ג', ד', שיש שם אנשים, אין לי אפשרות לפתוח שם סניף.

יהודית גידלי: מאיזו סיבה?

מאשה בורז'יקובסקי: לא שאין לי אפשרות, אני לא אקבל תמיכה.

יוסי כוהל: אל"ף, תפני בצורה מסודרת וננסה לפתור את הבעיה.

יוסי כוהל: אני פעם ראשונה שומע על סיפור של בנים ב"היכלי ענג", אני שמח על כך שאתם רוצים לפתוח שם.

מאשה בורז'יקובסקי: ברמות.

יוסי כוהל: דברו אתנו ישירות, נראה איך לטפל בבעיה.

מאשה בורז'יקובסקי: וירושלים.

יוסי כוהל: לגבי ירושלים, דבר נוסף.

יוסי לוי: גם הצופים בחוץ-לארץ עובדים בנים ובנות בנפרד.

אלכס מילר: אתה יודע ש"ישראל ביתנו", אנחנו בתקנה של תנועות הנוער העולמיות - - -

יוסי לוי: זה משהו אחר.

יוסי לוי: תנועת הצופים העולמית, בכל העולם חוץ מאשר בישראל, פועלת באידיאולוגיה שלה כך.

רועי טרויינר: Boys

יוסי כוהל: אני חושב שמועצה מקומית או עיר או כל ישוב אחר, צריכים לקבוע את המדיניות באותה עיר.

יוסי כוהל: אנחנו "מייבשים" גם – לא מתבייש להגיד את המשפט – תנועה שרוצה לפתוח למשל בשום מקום תנועה מסוימת, היא צריכה לפעול אצלנו שנתיים בחוץ קודם כול.

יוסי כוהל: אין לנו מבנים מיותרים בעיר.

אלכס מילר: האם אתה מייצג כאן גם את השלטון המקומי?

יוסי כוהל: אני שלטון מקומי.

יוסי כוהל: אני מנהל את המחלקה לתנועות נוער בעיריית ירושלים.

אלכס מילר: אבל אני צריך את העמדה.

יוסי לוי: לא, הוא לא הגיע.

אלכס מילר: מוזר.

אלכס מילר: מה התמיכות של השלטון המקומי בכל הנושא של תנועות הנוער?

קריאה: ביישובים.

יוסי כוהל: תלוי.

יוסי כוהל: אנחנו תומכים 1.6 מיליון שקלים בתמיכות, ועוד 1.2 מיליון שקלים - - -

אלכס מילר: אני מבקש באחוזים.

יוסי כוהל: באחוזים של מה?

יוסי כוהל: של תקציב?

אלכס מילר: כן, של תנועת נוער.

אלכס מילר: נניח משרד החינוך מתקצב כמה אחוזים מתוך פעילות התנועה?

נפתלי דרעי: אמרתי, בין 15% ל-40%.

יוסי לוי: תלוי.

יוסי לוי: בין 12% ל-35%.

יוסי כוהל: אין לי את הנתון הזה.

יוסי לוי: אני מבקש לציין – מתקציבים, כל ישוב הוא בפני עצמו.

אלכס מילר: ברור, אבל בסופו של דבר אני רוצה להגיע בתכל'ס לתקציב - - -

אירית ברוק: יש שונות מאוד גדולה.

נפתלי דרעי: שלטון מקומי יכול להגיע ל-5%.

יוסי לוי: נפתלי, נכון ולא נכון.

יוסי לוי: 5% בכסף – יש הרבה פעולות שווה-כסף שהרשות מסייעת, מבנים ועוד כל מיני.

יוסי לוי: דרך אגב, חלה התקדמות מאוד גדולה – אני לא מייצג את מרכז השלטון המקומי, אבל נחתמה אמנה לפני כמה שנים בין מרכז השלטון המקומי, תנועות הנוער, משרד החינוך, המועצות האזוריות, והרבה ראשי רשויות חתמו על האמנה, ומאותו רגע שהם חתמו על האמנה הם התחילו פתאום להסתכל על התנועות אחרת ולתמוך בהן.

יהודית גידלי: מה יש באמנה?

נפתלי דרעי: זה מסדיר את היחסים בין תנועות הנוער למשרד החינוך.

אבי גור: מה קורה עם הורים שלא יכולים לשלם?

אלכס מילר: אני מניח שכל תנועת נוער, יש לה מנגנון של מלגות.

יוסי לוי: יש קרן סבסוד, גם בתוך דיקנט התמיכה, והרבה מאוד כסף, ועכשיו בתיקון התקנה יהיה עוד יותר.

יוסי לוי: התנועות יודעות את הכלים איך להגיע לנושא הזה, לסבסד חניכים נצרכים על-פי מדד הטיפוח האישי שלהם.

אלכס מילר: האם סיימתם, יש עוד מישהו שמעוניין להתייחס?

יוסי לוי: אני מבקש להגיד לפרוטוקול.

יוסי לוי: הם הגוף הנתמך, אבל הסיפור של תשלומי חניכים, כמו שאמרתי, הוא לא נמצא בתקנה.

יוסי לוי: אנחנו כבר מעל חצי שנה יושבים בגלל צורך שגם עלה אצלנו, ושמועות ותלונות, ואנחנו הולכים לגמור היום – אנחנו צריכים לקבל את האישורים גם של משרד המשפטים לגבי המודל הנכון.

יוסי לוי: הכוונה היא שב-2012, עם כל שינוי התקנה, בהחלט תהיה התייחסות בתוך המבחן של התמיכה לתשלומי חניכים, ואז גם נפעל בהתאם.

אלכס מילר: בסדר גמור.

אלכס מילר: רבותי, אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן.

אלכס מילר: ראשית, אני מבקש מכם, בהתייחסות למה שנאמר על-ידי חבר הכנסת חמד עמאר בעניין קידום הערכים.

אלכס מילר: לפי מה שאני יודע, 98% מהפעילות של תנועות הנוער אכן עוסקת במה שאתם קבעתם בהיבט של מגילת העצמאות, נאמנות למדינה וערכים שהם ערכים חינוכיים במסגרת הפעילות הזאת, אבל אכן קיבלנו שמועות ואני מבקש מכם להדק את הפיקוח בכל הנושא הזה.

אלכס מילר: אני לא רוצה כרגע להיכנס לשאלה מאיפה ועל מה בדיוק דובר כאן, אבל לא יעלה על הדעת שאני יושב בבית-המשפט כאשר אנחנו דנים שם על חוק אחר, על חוק הנכבה, ונעמד עורך-דין - צח, את מי ייצג שם העורך-דין?

צח סער: תיכון של הנוצרים האורתודוכסים, שהם הגישו את העתירה, בעצם את כל העותרים.

אלכס מילר: ואומר לשופטת בייניש דבר כזה - גם במשרד החינוך, לתנועות נוער מסוימות באים ואומרים: אתם תצהירו אבל אנחנו לא נפקח על הפעילות שלכם בשטח, על כל הנושא שקשור לנאמנות ולעידוד לשירות לאומי או לגיוס לצה"ל.

אלכס מילר: זה נאמר בפרוטוקול לשופטת בייניש בבית-המשפט העליון – יש פרוטוקול, אתם יכולים להוציא את זה, אלה דברים של עורך-דין.

אלכס מילר: כשאני שומע דבר כזה ואנחנו מתחילים לבדוק, אני חושב שאם המדינה קבעה שצריך להיות כלל לקריטריון לקבלת תמיכות, והכלל הוא אחיד לכולם, צריך לפקח ולראות מה באמת קורה בשטח.

אלכס מילר: אנחנו התכנסנו כאן לברך על הפעילות הרחבה שלכם בכל עניין החינוך הבלתי פורמלי והעברת ערכים לילדי ישראל, אבל צריך גם בדברים כאלה לעמוד על שלכם ברגע שאתם קובעים שזה הקריטריון, וזה אני חושב קריטריון לא פחות חשוב מהמפקד או מכמות הפעילויות שעושות התנועות עצמן.

אלכס מילר: זה בעצם קריטריון פיזי, זה קריטריון טכני, אנחנו מדברים כאן על דברים שהם הרבה יותר חשובים לנו כמדינה, כיעדים שאנחנו קובעים.

אלכס מילר: גם בעניין שירות לאומי, גיוס לצה"ל, מוטיבציה, מורשת – גם שם צריך לקבוע דברים ברורים, מה אתם רוצים ואיך אתם רואים את החניכים שיוצאים מתנועות הנוער, אם יש צורך לקבוע תוספת תקציב לאותן התנועות שאתם רואים שאחוז היוצאים מהתנועות מתגייסים לצה"ל או לשירות לאומי, גם שם להסתכל על הפרמטר הזה לא רק בהיבט שבאים ועושים איתם איזושהי פעילות ומסבירים עד כמה זה חשוב, גם לראות עד כמה הפעילות שלהם היא נכונה וגם מביאה למטרה.

אלכס מילר: אנחנו כן שמענו את הודעת משרד המשפטים על כך שבכוונתם ללכת על שינוי התקנה בנושא שכר בגופים הנתמכים.

אלכס מילר: אנחנו צריכים לקבל מכם את הדוח של חמש המשכורות הגבוהות.

אלכס מילר: שמענו ממשרד החינוך על כך שגם הם רואים לנכון לבדוק את עניין דמי החבר וגם בעניין זה לעשות איזשהו סדר.

אלכס מילר: אנחנו רק מבקשים – עוד לא שמעתי על מתן אינפורמציה להורים, איפה זה נמצא – האם קיים אתר שלכם.

יוסי לוי: לכל תנועה יש אתר משלה.

אלכס מילר: אני מציע שמשרד החינוך, אם יש אפשרות, ירכז את הפעילות הזאת דווקא בנושאים שקשורים לאינפורמציה שההורים צריכים לקבל.

אלכס מילר: אני לא מבקש שתתחילו שם להיכנס פרטנית לכל תנועת נוער ולהסביר במה היא עוסקת, אלא ברמה הכללית, בדף מסוים של תנועות הנוער, מה יש בכל עיר, מה הכתובות, איך אפשר לפנות, טלפונים.

יוסי לוי: בסדר.

אלכס מילר: ובעניין המלגות, האם אתם לוקחים חלק בעניין של הקריטריונים למתן מלגות לכל אלה שלא יכולים להרשות לעצמם להיכנס, שזה יהיה במסגרת פניות ציבור במשרד החינוך, שההורים גם יוכלו לפנות.

אלכס מילר: יכול להיות שהורים נמצאים בשכונה מסוימת ורוצים שהילדים שלהם יהיו בתנועת הנוער אבל זה נמצא בצד השני של העיר ואין להם שום אפשרות להגיע לשם, צריך להתחשב גם בעניין זה כי בסופו של דבר, אתם יודעים, גם הפרמטר הגיאוגרפי הוא חלק מהעניין.

אלכס מילר: לגבי הנתונים, אני אשמח שתעבירו לנו בצורה מסודרת.

אלכס מילר: אני רוצה לחזור ולומר שוב שוועדת החינוך מברכת את כל תנועות הנוער שנמצאות תחת ההכרה של משרד החינוך ופועלות לקידום הערכים החינוכיים של ילדי ישראל.

אלכס מילר: אנחנו גם קוראים לממשלת ישראל להגדיל את התקציב בצורה משמעותית לתמיכות בתנועות הנוער, וכמובן אם יש אפשרות, כפי שאמרתי, להגדלת התקציב, ועדת החינוך תיתן כל תמיכה.

אלכס מילר: כל חברי הכנסת, אני מאמין – הרוב לפחות – יתגייסו ויעשו כל מה שביכולתם כדי לקדם עניין חשוב זה.

אלכס מילר: לאחר שנקבל את הנתונים, וברגע שתחליטו יחד עם משרד המשפטים להתקדם בכל השינויים, תעדכנו את ועדת החינוך בדרך שאתם רוצים לעשות את זה, ואם זה יגיע אלינו אנחנו נראה איך אנחנו נתקדם.

אלכס מילר: תודה רבה ושיהיה מושב פורה.