ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 7, 2009-03-23 00:00

ראובן ריבלין: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

ראובן ריבלין: יש לנו סדר יום עמוס היום ואנחנו, כמובן, הואיל ועדיין אין את הפרוצדורה של הצעות דחופות המוגשות ליושב ראש הכנסת על מנת שהוא יאשרם ויעבירם לוועדות, לקחתי על עצמי את הרשות כיושב ראש זמני של ועדת הכספים לאשר מספר הצעות דחופות לסדר יום שהן חשובות ביותר.

ראובן ריבלין: ההצעות הדחופות לסדר היום טיבן הוא כזה-  בישיבה הראשונה החברים מעלים אותן ולאחר מכן אנחנו מחליטים באיזה יום ומתי נמשיך את הדיון בהן, אם יש צורך.

ראובן ריבלין: יש בפנינו היום 3 הצעות.

ראובן ריבלין: סדר היום הרגיל והמתוכנן יישמע בהמשך ואני לא חושב שדברי הצעות הסדר ייקחו זמן רב.

ראובן ריבלין: לאחר מכן נעבור לנושאים שהם על סדר היום באופן מוקדם ולא כהצעה לסדר.

ראובן ריבלין: ובכן, יש 3 הצעות לסדר, והראשונה שבהן: פיטורי עובדים ערבים ברכבת ישראל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה, נא להציג את העניין בפנינו.

משה גפני: בסדר היום מופיע –  החלטת משכורת נושאי משרה.

ראובן ריבלין: צירפנו את הדיינים.

משה גפני: שאלתי רק לגבי סדר היום לא לגבי המהות.

ראובן ריבלין: הואיל ובפעם הקודמת גרמנו עוול מסוים כי הדיון התעכב והדיון בנושא הקצבאות נדחה אז החלטת משכורות נושאי משרה שיפוטית יהיה מייד כסעיף ראשון בסדר היום.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, רבותיי, חברי הכנסת, אני מודה ליושב ראש שהסכים להעלות כהצעה דחופה את נושא פיטורי עובדי הרכבת.

אחמד טיבי: ברכבת ישראל יש פרויקט שנקרא "מפגשי רכבת" הוא קיים מזה 3 שנים בערך, ועובדים שם כ- 260 עובדים, בתנאים שהם תנאי שכר ירודים.

אחמד טיבי: לאחרונה הם התבשרו שעומדים להעלות להם את השכר והם שמחו, אך כשראו את המסמך החדש שיצא לאחרונה התגנב סעיף קטן בדרישות שאומר שימשיכו לעבוד בפרויקט, שמבוצע על ידי חברה קבלנית, אך המזמין, היוזם והמעסיק הוא רכבת ישראל - תנאי שאומר שימשיכו לעבוד רק מי שיציג תעודת שחרור מצה"ל.

אחמד טיבי: המשמעות של הדבר הזה היא ברורה: כ- 200 עובדים יפוטרו לאלתר, בשל העובדה שמנכ"ל הרכבת חושב, והוא אמר בתגובה לדברים שפרסמתי שאכן זה נכון, ושרצוי לעודד עבודת יוצאי צבא במגזר הציבורי.

אחמד טיבי: זו אמירה שהיא על פי כל דין היא עבירה על חוק שוויון הזדמנויות.

אחמד טיבי: אם היה מדובר במפעל ביטחוני, הייתי יכול להבין את זה.

אחמד טיבי: אבל מדובר - -

ראובן ריבלין: היא יוצרת ניגוד לחוק שהתקבל בכנסת.

ראובן ריבלין: יש משרות מיוחדות שיש הסכמה כללית עליהן שתנאי הסף של יוצאי צבא היא מוצדקת.

אחמד טיבי: מר כרים וחבריו עובדים.

אחמד טיבי: הם תצפיתנים – הם עושים את עבודתם על הצד הטוב ביותר וקיבלו דברי שבח על המקצוענות והמסירות שלהם.

אחמד טיבי: אלא אם כן מישהו שחושב שהחל מהיום ומחר התצפיתנים האלה עובדים תחת אש ולכן צריכה להיות להן תעודת שחרור מצה"ל.

אחמד טיבי: הדבר הזה הוא בלתי שוויוני, בלתי חוקי בעליל.

אחמד טיבי: פניתי, אדוני, הן למנכ"ל הרכבת, הן ליועץ המשפטי לממשלה ולשר התחבורה, וגם  לוועדת הכספים כדי לטפל בצורה המהירה ביותר ולהסיר את הדרישה הזו מעל סדר היום.

אחמד טיבי: הדרישה היא לשדרג את מצב השכר שלהם ולהשאיר אותם בעבודה, ולא לפטר אותם על סמך טענה שיכולה להפוך את השם "רכבת ישראל" ל – "רכבת ישראל ביתינו".

אחמד טיבי: בלאו הכי המצב במשק קשה והם מקבלים כמה עשרות שקלים לשעה.

אחמד טיבי: החלטה כזו יכולה לפגוע גם בכבודם האישי, גם בכבודם כאזרחים שמגיע להם שוויון זכויות בעבודה.

ראובן ריבלין: שאלה אחת – האם מדובר בעובדי קבלן?

אחמד טיבי: כפי שאמרתי – הרכבת היא שמזמינה את העבודה מטעם חברה קבלנית, חברת שמירה, והרכבת היא זו שדרשה את הסעיף.

אחמד טיבי: הרכבת אמרה -שלוש שנים הם לא דרשו להוסיף, והרכבת אכן מאשרת שהיא דורשת את הסעיף.

ראובן ריבלין: אנחנו לא בית דין פה, לכן ההצהרה שלך היא הצהרה שאני מקבל אותה.

ראובן ריבלין: אבל כמובן שנצטרך לשמוע זאת מפי אנשי הרכבת עצמם.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו מקבלים את ההצעה שלך כהצעה דחופה, וחושבים שיש להעלות את הנושא על סדר היום.

ראובן ריבלין: אני מבקש ממנהל הוועדה לזמן את מנהל הרכבת או מי מטעמו על מנת שישיבו לטענות חבר הכנסת אחמד טיבי, על מנת שנברר האם יש איזשהו דבר שהוא מוצדק, ואם לא –נשתדל להתערב כמיטב המסורת של ועדת הכספים המפקחת על עבודת הממשלה כאשר הממשלה לא צודקת.

ראובן ריבלין: אנחנו נזמן דיון לשבוע הבא.

ראובן ריבלין: משבר "ויטה פרי הגליל".

אילן גילאון: קודם כל אני מודה ליושב ראש על המהירות שבה הוא הסכים להעלות את הנושא על סדר היום.

ראובן ריבלין: אני רוצה להזהיר כי לא השתתפת פה כאשר נדון נושא "עוף העמק" ואז גם הזהרתי שוועדת הכספים עושה כמיטב יכולתה על מנת להיכנס לשאלות ולראות במה היא יכולה לסייע, אבל היא לא רוצה להעמיד את עצמה במצב שאנשים ישלו את עצמם כאילו הפתרון נמצא לפתחנו.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים רק לסייע ביד הממשלה.

ראובן ריבלין: היום נשמע מנציג החשב הכללי מה קרה ומה הולך עם "פרי הגליל" ו "עוף העמק" -בשניהם יש עובדים שנמצאים בסכנה של אובדן מקום עבודה שזו גזירה שקשה לה להתערב בה.

ראובן ריבלין: ולכן רציתי להזהיר מראש שמא, חלילה, לא יתגנב ללבם של אנשים שפתחנו להם פתח של הצלה.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים לסייע להם אבל אנחנו לא רוצים ליצור אשליה כאילו הפתרון הוא לפתחנו.

אילן גילאון: משום שהדברים קשורים זה בזה – "עוף העמק" ו "פרי הגליל" וגם להפך, ואנחנו שמענו על סכנה של מפולת דומינו, שמעתי את אדוני על כך שצריך להקים קרן להצלת כל מה שמועסק היום.

אילן גילאון: אם היה הדבר בידי הייתי מלאים היום כל מקום עבודה שיש בו יותר מ – 50 מקומות, עושה הקפאה, ואחר כך מוצא את הפתרונות כממשלה, אחרת אנחנו צפויים למאות אלפים.

אילן גילאון: כשאנחנו אומרים שאי אפשר להציל כל פועל אני אומר – בוודאי שכן, מתוך אמונה שאחריות של תעסוקה היא קודם כל אחריות המדינה.

אילן גילאון: זה אחד ה מ"מים שהיה חסר אצל ז'בוטינסקי.

אילן גילאון: ה- מ' השישי זה המלאכה, הביטחון התעסוקתי.

אילן גילאון: אבל אני נדרש ל "פרי הגליל" מהסיבה הפשוטה - -

ראובן ריבלין: איך יכול להיות לאדם מעון, מלבוש – אם אין לו עבודה?

אילן גילאון: לכן ז'בוטינסקי כנראה באמת שכח מ' אחת.

אילן גילאון: כולנו חשבנו שהנה בא לפתרונות משבר "פרי הגליל" ואני, כמו חברי כנסת אחרים התחקיתי מקרוב אחרי אותה קבוצה בחצור הגלילית של כמה מאות עובדים והתגלגל ללבי חשש שהבנקים כאן מטרפדים באופן שיטתי את ההסכם, לאחר שהגיעו להסכם עם "חצי חינם", ובו "חצי חינם" שילמו 105 מיליוני שקלים טבין וטקילין בכסף מזומן, ועוד את כל התחולה שיש במפעל, את המלאי שעומדים לשלם – אולי 30 אולי 40 מיליוני שקלים, והנה, פתאום, צצה לה לפתע פרשיה נוספת של מוניטין על "פילסברי" שלא היה בהסכם, שהבנקים שוב רוצים להשית את החוב הזה על הרוכש.

אילן גילאון: זה נכון שבשביל 6 מיליון שקלים לא ממוטטים הסכם אבל כאשר מישהו מתלבט בלקיחת תיק כזה אולי זה גם יכול להיות מה ששובר את גב הגמל בסופו של דבר.

אילן גילאון: החשש שלי הוא שהיום אנחנו נמצאים בחוסר ודאות מוחלט.

אילן גילאון: אני רושם את זה כהערת אזהרה, כי יותר מפעם אחת התגנב לליבנו חשש אולי הבנקים לא מעוניינים בעניין הזה.

אילן גילאון: לומר לך את האמת?

אילן גילאון: אותי מה שמעניין, בשורה התחתונה, זה האם ההסכם הקיבוצי יישמר, ואף שערה משערות ראשם של העובדים לא תיפול.

אילן גילאון: והנה, עכשיו הגיעו להסכם.

אילן גילאון: אני רואה שבאמצעות עו"ד אטיאס ממציאים כל מיני תירוצים אחרים.

אילן גילאון: כמו שאומרים אצלנו בשכונה - "באת בלי מלבורו אדום".

אילן גילאון: זאת אומרת – בגלל כל מיני תירוצים שונים כי אולי לבנקים, ולבנק הפועלים בכלל הזה, יש עניין בקניין אחר ולנו יש חשש במי המדובר.

אילן גילאון: לכן אני רוצה, אדוני, בגלל שלא הזמנו את ועד העובדים והבנקים -לרשום את זה כהערת אזהרה.

אילן גילאון: אני עדיין מקווה שהעניין הזה יגיע לפתרונו עד סוף השבוע.

אילן גילאון: בינתיים העובדים נמצאים בחוסר ודאות מוחלט.

אילן גילאון: המגדלים הפסיקו לזרוע, וזו בעיה מאד משמעותית.

אילן גילאון: בנק לאומי הוא בנק ציבורי ולמקום זה יכולה להיות אמירה כלפיו לגבי נושא העדפה של הסכם כזה שלא פוגע בעובדים, בסופו של דבר.

יעקב ליצמן: אילן גילאון שכח שזה - -

אילן גילאון: אבל פה מדובר באנשים שעובדים עבודה של 3,000 שקל.

אילן גילאון: לפעמים אתה לא מאמין על מה אנשים נלחמים.

אילן גילאון: אני רוצה לחזור - -ייתכן שצריך להקים את אותה קרן ממשלתית.

אילן גילאון: אני בעד הלאמות בנושא הזה.

ראובן ריבלין: בואו לא נרחיק לכת פה, בואו ננסה לעזור לעובדים, כי אם ניכנס למניפסטים פה אני לא יודע עד להיכן יגיעו העובדים.

ראובן ריבלין: קודם כל אני מקבל את הצעתך, המקיימת הערת אזהרה כלפי הנושא.

ראובן ריבלין: אנחנו קיימנו פה דיון בנושא זה בראשות יושב ראש הוועדה בכנסת הקודמת, חבר הכנסת ברוורמן, ואכן התייצבו בפנינו כל הנוגעים בדבר, ואנחנו גם נתבשרנו כהודעה לוועדת הכספים כי אכן נמצא פתרון.

ראובן ריבלין: אני מבין שהפתרון היום מדדה או נמצא בסכנה של קריסה.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו נודיע שוועדת הכספים תמשיך לקיים דיונים במידה ונצטרך והפתרון לא יימצא במסגרת שמתנהלת בפני בית המשפט המחוזי בחיפה.

איוב קרא: אני רק חושב שבגלל הדיונים על התקציב יש לך מספיק כוח, וכבר תהיה במקום אחר - -

ראובן ריבלין: הוועדה והכנסת תמיד יישארו באותו מקום יהיו החברים ונושאי התפקידים אשר יהיו.

איוב קרא: אבל מאחר ומדובר בשלושה מפעלים – זו מגמה, גם.

ראובן ריבלין: אני מודה לך על הערתך.

ראובן ריבלין: אני מבקש ממנהל הוועדה - להודיע לנוגעים בדבר: הסתדרות, ועד עובדים, בנקים – שהוועדה תקיים דיון במידה ונושא "פרי הגליל" לא יקבל את הפתרון שלו בבית המשפט המחוזי.

ראובן ריבלין: מצבה הכלכלי הקשה של עיריית בית שאן

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לנושא הבא - הצעתו של אלכס מילר ומשה כחלון ומירי רגב.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר לכם שלאחר שאתם העליתם את הצעתכם הייתי במגע ומשא עם משרד האוצר וגם אגף התקציבים וראה זה פלא – עצם הגשת ההצעה שלכם יצרה מנוף למציאת פתרונות ביניים.

ראובן ריבלין: מצבה של עירית בית שאן הוא קשה ביותר שכן הכנסותיה אינן יכולות לייצר ואילו את תשלום הריבית עבור החובות שבהם היא נמצאת.

ראובן ריבלין: הנושא מחייב גם תוכנית הבראה חדשה וגם התייחסות של הממשלה לנושא של הדרך שבה ניתן לעזור לבית שאן, שהרי בלי הכנסות היא גם לא יכולה לקיים את השירותים לאזרח.

ראובן ריבלין: שמעתי שמשרד הפנים ומשרד האוצר מצאו דרך לשלם משכורת אחת לעובדים,

ראובן ריבלין: מתוך 2 משכורות, עוד מעט שלישית, שאמורות להשתלם להם עד חודש פסח.

ראובן ריבלין: הם יקבלו משכורת אחת מייד ולאחר מכן, תוך 10 ימים, משכורת שניה.

ראובן ריבלין: אנחנו נקיים דיון.

ראובן ריבלין: אני קורא לאוצר, לקראת חג הפסח אם אכן הם רואים צורך לעזור לעובדים שיעזרו להם בשתי משכורות או שיקצרו את עשרת הימים, אבל בהחלט אנחנו רואים איזושהי התייחסות חיובית מצד משרדי הממשלה לנושא בית שאן, אם כי אני אומר לכם שהנושא מחייב דיון מעמיק כדי לראות איך אנחנו יכולים לקיים הסדר שבו בית שאן תוכל לצאת לדרך שבה היא תוכל לכלכל את מעשיה.

ראובן ריבלין: האם ראש העיר נמצא פה?

מירי רגב: נמצא בחוץ.

מירי רגב: הוא יכול להיכנס?

ראובן ריבלין: אני לא חושב, כי אנחנו מדברים כרגע על נושא המשכורות של העובדים.

ראובן ריבלין: הוא נמצא במצוקה לא קטנה.

ראובן ריבלין: אני חושב שאנחנו צריכים לקרוא לאוצר ולמשרד הפנים ולראות איך מקצרים את עשרת הימים שבין משכורת אחת לשניה, על מנת להקל על העובדים בחג הפסח, ונעשה כל מה שביכולתנו.

ראובן ריבלין: אנחנו נעלה את נושא בית שאן כנושא שיהיה מין המניין כדי שנראה איך עיר שאין לה הכנסות, אין לה אזורי תעשיה, אין לה יכולת בארנונה שלה לקיים את כל השירותים לאזרח, איך המדינה מול הרשות המקומית יכולה להביא להסדר שבו חובות העבר יימצאו הסדר.

אלכס מילר: ראשית, אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על כך שהעלית את הנושא כאן בוועדה, שהתערבת אישית, ושנמצא פתרון, אמנם חלקי, לאותן משפחות, אבל אני מקווה שהפינג פונג שנוצר בין משרד האוצר למשרד הפנים ייפסק ושיהיה גם פתרון מלא לאותן משפחות שבמשך חודשיים לא מקבלים משכורת.

אלכס מילר: אנחנו לפני חג הפסח, ואני חושב שיש אחריות שהמדינה חייבת לקחת אותה כלפי הרשויות המקומיות שהן במשבר.

ראובן ריבלין: אתה, כחבר ועדת הכספים גם בקדנציה הקודמת, משרד האוצר ומשרד הפנים עשו רבות לבית שאן.

ראובן ריבלין: השאלה אם העזרה היתה מספקת.

אלכס מילר: בהמשך נוכל לראות אם יש פתרון גם בעתיד לנושא ושהעובדים יוכלו לחזור לעבודה ללא חשש.

מירי רגב: גם אני מודה ליושב הראש על כך שהתערבת מול משרד האוצר.

מירי רגב: אני חושבת שברגע שהם החליטו אתמול לשלם להם משכורת אחת – הרי לא עושים להם טובה.

מירי רגב: הם חודשיים עבדו והם צריכים לקבל עבור החודשיים האלה שכר.

מירי רגב: לכן ההצעה היא שאם תוכל לפנות אליהם, אתה, בבקשה, שיתנו עכשיו, במיידי, שכר לחודשיים, ובעוד 10 ימים את המשכורת השלישית.

מירי רגב: הרי ב- 10 ימים אי אפשר לבנות תוכנית הבראה.

מירי רגב: הטענה כלפי תוכנית ההבראה היתה שהיא לא מותאמת לעיר בית שאן כי היא מדברת על הלוואות בעיקר, ואין לה הכנסות.

מירי רגב: בלי שום קשר, הדבר שאמרת הוא נכון - להיכנס מול הממשלה לאיזה שהם קטרים בתוך בית שאן.

ראובן ריבלין: היוזמה שנטל האוצר היא מרחיקת לכת שכן יש עיריות רבות במצב דומה ואני מציע לא לדחוק ולשחק עם ההצלחה שלכם שכן החובה לשלם את המשכורות מוטלת על העיר ולא בכל פעם שאין יכולת של העיריה הולכים לממשלה, כי כך ניצור - -

מירי רגב: אתה צודק במאה אחוז, רק שיש חש מלווה ומשרד הפנים יודע בדיוק מה קורה, ויודע כל צ'ק לאן הוא הולך.

מירי רגב: אין הכנסות לבית שאן.

מירי רגב: זו היא עיר שאין לה הכנסות.

מירי רגב: העובדים לא יכולים להיות שבויים כאן בין ניהול כזה או אחר.

ראובן ריבלין: הדברים הם לא פשוטים במובן זה שיש כתובת ברורה מי צריך לשלם לעובדים.

ראובן ריבלין: הכתובת היא ממש לא ברורה, כי כבר עזרו ולצערנו הרב יש איזשהו עיוות בדרך שבה השתמשו באותה עזרה.

מירי רגב: אתה צודק, ובכל זאת – אלה אנשים קשיי יום שמקבלים שכר נמוך, אנא ממך – דאג שלפני חג הפסח הם יקבלו מיידית את שתי המשכורות.

ראובן ריבלין: אם את רוצה שנאמר להם כך, את יכולה ליצור מצב שהעובדים לא יקבלו בכלל.

ראובן ריבלין: אני מציע שנלך שלב שלב.

ראובן ריבלין: קודם נברך על מה שהם נתנו ואחר כך ננסה לשפר מצב.

ראובן ריבלין: דיברתי עם חבר הכנסת מילר קודם והוא קיבל את עמדתי, אם כי אני מציע לכם כאנשי ציבור לבוא ולפעול למען כל עובד.

ראובן ריבלין: רק שצריך להבין: האוצר מסיים את תפקידו כשהוא מחלק את התקציב.

ראובן ריבלין: אי אפשר לבוא אליו בכל פעם שיש מצוקה כזו או אחרת לגוף כזה או אחר, כי אז – לאן אנחנו מגיעים?

ראובן ריבלין: החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (תיקון), התשס"ט-2009 החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאריהם)(תיקון), התשס"ט-2009

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לסדר היום הרגיל.

ראובן ריבלין: על סדר היום – החלטת משכורות נושאי משרה שיפוטית והחלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון ושאירהם.

ראובן ריבלין: ההחלטות שקיבלנו לא כללו דיינים, והיום אנחנו מביאים זאת, ולכן יש לנו מקשה אחת.

משה גל: ההצעה הזו היא בעצם המשך למה שמכונה "חוק הקדנציות" שעבר בכנסת הקודמת בוועדת החוקה, חוק ומשפט, שקוצב את תפקידי נשיא וסגן נשיא בבתי משפט לקדנציות של 7 שנים שלא ניתנות להארכה יותר.

משה גל: ההמלצה של ועדת החוקה היתה לפנות לאחר מכן ולגבש הצעה של שופט בכיר כדי למנוע עזיבה של שופטים צעירים אחרי שהם מסיימים את הקדנציה של סגן נשיא, ועדיין בשלים לעבודה, שלא יפרשו מתוך מעמד של שופט בכיר, וההצעה שמובאת פה לפניכם היא אחרי משא ומתן שהתקיים גם עם משרד האוצר, הן אגף התקציבים והן הממונה על השכר וכמובן שההצעה מקובלת על נשיאת בית המשפט העליון ועל שר המשפטים שחותם על ההצעה הזו.

משה גל: הדיינים – מדובר במספר מאד קטן.

משה גל: ההצעה מגבשת גם הסדר נוסף שאתו הגענו אתו למשרד האוצר, שבעצם מכניס סדר בכל נושא המינויים של סגני נ שיאים.

משה גל: עד היום המצב המשפטי הוא שניתן למנות סגני נשיאים ללא הגבלה.

משה גל: אנחנו חשבנו שזה מצב לא נכון, ורצינו להכניס את זה למצב של תקנון כדי שסגן נשיא יהיה תפקיד ניהולי מוגדר.

משה גל: עשינו מערך תקינה שמקובל על כל הגורמים שהוא נמוך בהרבה מהכמות הקיימת היום – במקום 93 סגני נשיאים המערך מדבר על 71 סגני נשיאים בלבד, וכנגד זה הבאנו את מעמד השופט הבכיר שהוא מעמד קצת יותר בכיר של שופט שהוא ותיק, שיש לו ותק, אבל אין לו כישורים ניהולים מספיקים או שהוא היה סגן נ שיא ולאחר מכן נשאר בבית המשפט, אז הוא נשאר שופט בכיר.

משה גל: ההצעה יוצרת איזון נכון בתוך בתי המשפט.

משה גל: ההסדרים הכספיים תואמו עם האוצר, גם יש ויתור גדול שלנו.

ראובן ריבלין: הבקשה היא משותפת של משרד המשפטים ומשרד האוצר.

משה גל: הבקשה היא משותפת של כולם, אני חושב שנכון שיהיה פה סדר.

ראובן ריבלין: אני לא יודע אם זה קשור אליך – מנהל בתי המשפט הוא גם על בתי הדין לעבודה, וגם נושא בתי הדין הרבניים, תכף נשמע, ומה עם הקאדי והשארעים?

משה גל: אין להם בעיה של קדנציה.

משה גל: חוק הקדנציות לא חל עליהם.

ראובן ריבלין: ונושא השארעים?

ראובן ריבלין: אותו הדבר.

ראובן ריבלין: אין להם בעיה, זאת אומרת – לא תבוא מטעמם טענה על קיפוח.

אליהו בן דהאן: קודם כל - אני מסכים להצעה.

אליהו בן דהאן: בוודאי.

אליהו בן דהאן: לפני 5 שנים תוקן החוק אצלנו באופן כזה שדיין שהיה אב בית דין ועבר מעיר אחת לשניה חדל לכהן כאב בית דין.

אליהו בן דהאן: מבחינתנו זו לא בעיה תקציבית, כי באופן תיאורטי, דיין שהוא אב בית דין יכול להישאר אב בית דין בעירו עד גיל 70, עד גיל הפרישה.

אליהו בן דהאן: הוא, מסיבותיו הוא- עבר דירה, וכן הלאה- עבר מעיר אחת לשניה, על פי החוק הקיים היום הוא מפסיק לכהן כאב בית דין כדי ליצור מציאות שלא יהיו מספר אבות בתי דין בהרכב אחד, דבר שיצר בעיה בניהול בית הדין, ואז, כשהחוק נחקק צמצמנו את מספר אבות בית הדין באופן שכיום כמעט אין מציאות שיש בהרכב אחד יותר מאב בית דין אלא אם כן זה אלה הקודמים, אך לאט זה הולך ומצטמצם עד שנגיע למצב שבכל הרכב יהיה אב בית דין אחד בלבד.

אליהו בן דהאן: מה שאנחנו מבקשים כאן זה שמי שעובר מעיר אחת לשניה וחדל לכהן כאב בית דין, ששכרו יישאר אותו הדבר, כי אני מדגיש – באופן תיאורטי, לו הוא היה נשאר בעירו, השכר שלו ממילא היה נשאר - -

ראובן ריבלין: זה לא יוצר כפילויות פה?

אליהו בן דהאן: לא, לא.

אליהו בן דהאן: אין לו שום תפקיד ניהולי, הוא דיין רגיל מן המניין.

ראובן ריבלין: עולים עמו ואין יורדים עמו.

אליהו בן דהאן: בשכר.

אליהו בן דהאן: רק בשכר.

ראובן ריבלין: אז בעצם יכול להיווצר מצב שבו כמעט כל חברי בית הדין בארץ יהיו נשיאים לשעבר.

אליהו בן דהאן: לא.

אליהו בן דהאן: המציאות היא לא כזו.

משה גפני: על כמה מקרים מדובר?

אליהו בן דהאן: היום מדובר על אדם אחד בלבד.

ראובן ריבלין: אתה רוצה שזה יחול עליו?

ראובן ריבלין: אתה מסכים לכל, רק מבקש להוסיף את זה.

ראובן ריבלין: אם זה מוסכם, בשביל מה היית צריך לעורר את זה?

ראובן ריבלין: אבל עוררת, אז אנשים התעוררו.

ראובן ריבלין: זה כלול בנוסח שמובא היום לאישור.

משה גפני: השאלה שלי היא למה - -

ראובן ריבלין: כי יכול להיווצר מצב תיאורטי - -

אליהו בן דהאן: זה ממש נדיר.

משה גפני: השאלה שלי – למה משרד המשפטים לא שם את זה מלכתחילה.

ראובן ריבלין: סוף טוב הכל טוב.

משה גפני: לא.

משה גפני: בכל פעם שמגיע הנושא של בתי המשפט צריך לדעת שיש ערכאות נוספות - -

ראובן ריבלין: אנחנו כרגע עוסקים בפרקטיקה.

ראובן ריבלין: משה גפני: לא.

ראובן ריבלין: מביאים את כללי האתיקה של השופטים בחוק, ואז אני צריך להעביר חוק פרטי על כללי אתיקה לדיינים.

ראובן ריבלין: למה זה לא הולך יחד?

ראובן ריבלין: הדיינים לא צריכים כללי אתיקה?

ראובן ריבלין: עושים לי טובה שמאשרים.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: הנקודה נכונה.

ראובן ריבלין: אני חושב שהשאלה הזו ראוי שתישאל, אבל לא בפני ועדת הכספים אלא בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט, בכל נושא אחר או בהסכמים קואליציוניים, בדיון אצל שר המשפטים.

ראובן ריבלין: אבל בפני ועדת הכספים?

משה גפני: זו הבמה המכובדת שקיימת היום.

גורדון ואדים: לגבי שופט בכיר קיימנו דיונים רבים במשך חודשים רבים, כמעט שנה, וגם משא ומתן כפי שאמר כבוד השופט גל, ובסוף גם היה כאן נתינה ומתן – הנהלת בתי המשפט ויתרה על חלק מהדברים.

גורדון ואדים: אנחנו רואים את ההסדר הזה פעם ראשונה.

גורדון ואדים: אנחנו לא מכירים אותו ולכן אני מבקש שנעשה את הדיון הזה אחרי ש - -

יעקב ליצמן: כמה זמן אתה צריך לזה?

יעקב ליצמן: צא החוצה, תבדוק, רבע שעה - -

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד לאוצר – נושא זה הוא על סדר היום כבר ישיבה שניה.

ראובן ריבלין: הוא מובא אלינו ביוזמת שר האוצר והמשפטים.

ראובן ריבלין: פתאום קם אדם בבוקר ומחליט שהוא רוצה לעיין בנושאים שהובאו אלינו על ידי הממשלה ומבקש לעיין שנית בנושא.

ראובן ריבלין: אנחנו הזמנו את כל האנשים לכאן, אנחנו מוכנים להצבעה.

יעקב ליצמן: למה שלא נעשה הפסקה של רבע שעה?

יעקב ליצמן: שייצא החוצה, שיתאוורר - -

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: דנו בכך גם אתמול וגם היום ועד עכשיו לא היתה בעיה.

ראובן ריבלין: לפתע אתה מתעורר ומודיע לנו שיש איזושהי עכבה.

ראובן ריבלין: אם אדוני מבקש רבע שעה כדי לברר, אנחנו נמתין ונצביע עוד רבע שעה.

ראובן ריבלין: אומר חבר הכנסת גפני שזה לוקח 60 שנה – שזה ייקח עוד רבע שעה.

קריאות: - -

ראובן ריבלין: אני נותן לך רבע שעה.

ראובן ריבלין: תחזור אלינו כי אני מתכוון להצביע על כך.

ראובן ריבלין: האם ההסתייגות שלך היא רק לגבי הדברים האמורים של - -

גורדון ואדים: רק לגבי בתי הדין הרבניים.

ראובן ריבלין: על זה נאמר – מילה בשקל, שתיקה בזהב.

ראובן ריבלין: אני מודיע שההצבעה על נושאי משרה שיפוטית תהיה בשעה 11:00.

משה גפני: ועדת הכספים אישרה ששכרו של דיין מקביל לשכרו של שופט, והוא הרבה יותר נמוך.

משה גפני: עוד מעט נכניס את זה גם להסכם הקואליציוני ויגידו שאנחנו סחטנים.

ענת מימון: אני רוצה להעיר שבעניין הזה נציג משרד המשפטים לא נמצא פה כרגע.

ענת מימון: חשוב לציין שאתמול נערכה שיחה עם משרד המשפטים והתיקון מקובל עליהם.

ענת מימון: ביררנו מבחינה תקציבית והם אמרו שהעניין מאד שולי וזניח, ושיש אישור ושהנושא מקובל עליהם.

ענת מימון: לגבי בתי הדין הדרוזים והשארעים – לגבי בתי הדין הדרוזים לא מתעוררת השאלה כי אין לגביהם קציבת כהונה, והחוק בכלל לא מזכיר את זה.

ענת מימון: לגבי בתי הדין השארעים – יש קציבת כהונה לנשיא בית הדין לערעורים, אבל מדובר בקציבה ל – 10 שנים וכרגע שוחחנו עם בתי הדין השארעים והם אמרו שמדובר כרגע על קבוצה ריקה שתישאר כזו למשך 23 השנים הבאות, לפחות.

ענת מימון: לכן אנחנו לא רואים לנכון לתקן את זה, וזה גם מקובל עליהם לפי העמדה שלהם.

ענת מימון: לגוף ההחלטה שאנחנו מקבלים – אנחנו מחילים את זה באופן רטרואקטיבי, לגבי שופטים – מאוגוסט 2008 ולגבי דיינים מ- 1 לנובמבר, 2007.

ראובן ריבלין: הצבעה בעוד 18 דקות.

גורדון ואדים: לאחר בדיקה – אנחנו - -

ענת מימון: יש צורך לקרוא.

ענת מימון: (קוראת את ההחלטה)

ראובן ריבלין: מה שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה הם דברים שאנחנו קובעים אותם ולכן היא הקריאה אותם, בעוד שהחלטות של הממשלה שאנחנו מאשרים – אין צורך לקרוא.

ראובן ריבלין: אני מבקש להצביע.

ראובן ריבלין: הואיל ואין מתנגדים, לכאורה, נקיים הצבעה.

ראובן ריבלין: מי בעד אישור החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (תיקון), התשס"ט-2009?רוב.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: – אין.

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: תודה, אני קובע שההחלטה נתקבלה.

ראובן ריבלין: מי בעד החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאריהם)(תיקון), התשס"ט-2009?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: אני קובע ששתי ההחלטות עבור פה אחד.

ראובן ריבלין: אני מודה לכם.

ראובן ריבלין: סכנת סגירת מפעל "עוף העמק" ברמת ישי

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לדיון שיזם חבר הכנסת דב חנין.

ראובן ריבלין: בפעם הקודמת ביקשנו לשמוע את החשב הכללי ואת עמדתו בנושא זה.

ראובן ריבלין: פנינו לחשב הכללי והא מצא לנכון לשלוח את נציגו מהטעם שאין החשב הכללי מתעסק בנושא משום שמדובר במפעל פרטי שכל הליכותיו וכל מוצאותיו נמצאים במגזר הפרטי.

ראובן ריבלין: כמובן שהממשלה צריכה לתת את דעתה אם וכאשר העובדים יפוטרו במסגרת של המאבק באבטלה או בבעיות הכלכליות שבהן נמצא העולם כולו והמשק בישראל בפרט.

ראובן ריבלין: האם נציג החשב נמצא פה?

ראובן ריבלין: תאמר לנו מה עמדתו של האוצר בנושא זה.

אבי חיימון: אני רפרנט משרדים כלכליים בחשב הכללי.

אבי חיימון: לעניין "עוף העמק" אני רוצה לציין שלא קיבלנו כל פניה מהבעלים של המפעל, או מהנהלת המפעל, והם אלה שצריכים לפנות ולגבש תוכנית לסיוע למפעל .

אבי חיימון: במידה ונקבל תוכנית כזו - - אותה.

אבי חיימון: בנוסף, לגבי תוכנית הרכישה, שאני לא יודע אם היא עדיין נמצאת על השולחן כי גם לגביה לא קיבלנו כלל התייחסות - המדינה לא יכולה לבוא ולהחליף את התפקיד של הבעלים, של ההנהלה, ולגבש תוכניות למפעל שאני לא יודע אם הוא מעוניין בכך.

ראובן ריבלין: האם האדם שביקשנו ממנו לבוא, המחזיק ב- 75% - -

קריאה: לא הגיע.

ראובן ריבלין: לצערי הרב רק לוועדה לביקורת המדינה יש את זכות הזימון ובהחלט אני מציע לחברי הכנסת לשקול האם לא תהיה לוועדות הכנסת הסטטוטוריות את היכולת לזמן אזרחים ולהביא בפניהם את העובדות להן זקוקה הוועדה כדי להחליט בנושאים.

ראובן ריבלין: זכות זימון הוא דבר שנותן כלים רבים בידי ועדות הכנסת, אם לא עושים בזה שימוש לרעה.

ראובן ריבלין: אולי צריך לעשות זאת באישור יושב ראש הכנסת.

ראובן ריבלין: נדבר על כך, בהחלט עניין זה צריך להיות.

ראובן ריבלין: הנה, אנחנו נמצאים במצב שיש איזושהי התרסה, בעלים שעשה כבתוך שלו במפעל, לכאורה, כפי שנאמר פה על ידי עדויות שנאמרו פה בוועדה בפעם הקודמת, ואנחנו נמצאים בפני שוקת שבורה מבחינת היכולת לזמן אותו, אלא אם כן אנחנו נשנה את החוק בעניין הזה.

ראובן ריבלין: עמדת האוצר ברורה.

ראובן ריבלין: היא גם מתקבלת על הדעת.

ראובן ריבלין: האוצר לא יכול להתערב בכל דבר מבלי שיש לו כלים ועובדות שלהם הוא צריך כדי לתת מענה.

ראובן ריבלין: יש כאן את העובדים שזעקתם נשמעת והיא ברורה, ואין להם עונה.

ראובן ריבלין: ההסתדרות גם אמרה שהיא מתכוונת להיפגש – גם עם האוצר וגם עם הבעלים.

ראובן ריבלין: אז אני שואל עכשיו את חבר הכנסת מולה - -

איוב קרא: רק משהו לגבי האוצר.

איוב קרא: אל"ף, שר האוצר שומע את רחשי לב הציבור.

איוב קרא: הוא צריך להיות אמון על הכלכלה במדינת ישראל.

איוב קרא: אני חושב שלא זו התשובה, זה להעלים עין - -

שלמה מולה: מה זה "להעלים עין", אתה שומע אותו אומר - -

איוב קרא: אני רק אומר שיש מפעלים שחתומים על הסכם קיבוצי.

איוב קרא: כמעט רוב המפעלים מסודרים.

איוב קרא: אלה צריכים להיות בצורה כזו בהסכם הקיבוצי, כלולים בהסדר שיחייב אותם להופיע מול ועדות סטטוטוריות.

ראובן ריבלין: ההסכמים האלה לא מחייבים.

ראובן ריבלין: אני לא יכול להפעיל את היכולת שלי אצל אדם - -

ורד וייץ: אני מהלשכה המשפטית של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות.

ורד וייץ: כפי שהזכרנו בישיבה הקודמת – נפתח הליך של חקירה על ידי רשם האגודות השיתופיות.

ורד וייץ: אנחנו, על פי החלטת הרשם, הגשנו תגובה לדו"ח החקירה שהתקבל.

ורד וייץ: עיקרה של התגובה מטעם העובדים שאנחנו ביקשנו להניחה על שולחן הוועדה, וזה לא נעשה בצורה מסודרת – אני אתן את העותקים - -

ראובן ריבלין: האם ההליך הוא הליך משפטי?

ורד וייץ: ההליך הוא משפטי.

ורד וייץ: אנחנו הגשנו תגובה על פי החלטתו של הרשם, ועיקרה של התגובה הוא שאנחנו דורשים שימונה על ידי רשם האגודות מפרק שתפקידו ומטרתו יהיו הפעלה מיידית של המשחטה על ידי עובדיה, מתוך כוונה למכור אותה כעסק חי, שימשיך להפעיל את המשחטה ולהעסיק את העובדים על מלוא זכויותיהם, ההסכמים הקיבוציים החלים עליהם, וכן הלאה.

ורד וייץ: זו גן, אגב, מסקנת החקירה, שהעסקה הכלכלית הכדאית ביותר היא מכירת המשחטה כעסק חי, על עובדיה המיומנים והמסורים, וכושר הייצור שלה.

ורד וייץ: אלא מאי?

ורד וייץ: הליך כזה לוקח זמן.

ורד וייץ: אנחנו קוראים לוועדה לקבל החלטה לקרוא לממשלה להמציא את המקורות להפעלה מיידית של המשחטה לכל תקופת הביניים על מנת שניתן יהיה למכרה כעסק חי ומתפקד, על מנת שהעובדים יוכלו לחזור במועד הקרוב ביותר לעבודה סדירה, וזאת, עד אשר יושלם ההליך באמצעות המפרק כהליך משפטי שמבוצע על פי סמכותו של רשם האגודות השיתופיות – יושלם הליך המכירה לקונה לקונה כעסק חי.

ורד וייץ: אנחנו רואים את ההליך שמתנהל ברשם האגודות, כאופק הכלכלי שדובר עליו כאן גם בישיבה הקודמת.

ורד וייץ: כפי שאמרתי, גם מסקנת החקירה היא שזו תהיה העסקה הכלכלית הכדאית ביותר – חברה כעסק חי, תוך המשך העסקת העובדים.

איוב קרא: את יכולה להגיד מה הסכום הדרוש כדי להניע את הגלגל - -

ורד וייץ: לדעתי, ואני לא כלכלנית, בעוונותי – אבל דומני שמדובר על סכום של בין 5 ל -10 מיליון שקל.

ורד וייץ: כפי שאמרתי, זו גם מסקנת החקירה.

ורד וייץ: גם אנחנו מאמינים שזו המטרה, בסופו של דבר: הפעלתו של המפעל, העסקת העובדים ושמירה על זכויותיהם.

ראובן ריבלין: האם יידעתם את האוצר בנושא זה?

ראובן ריבלין: אומר האוצר שלא ידוע לו כלום.

ורד וייץ: אני, אישית, לא השתתפתי במגעים.

ראובן ריבלין: את קראת לוועדה ואמרת שאת חושבת שיש לה את הכוח והיכולת לשכנע את האוצר שבינתיים יפעיל את המפעל כעסק חי, שלאחר מכן יהיה הרבה יותר נוח למכור אותו ולשקם אותו.

ראובן ריבלין: קודם כל – מי ינהל את העניינים בטרם ימונה - -

ורד וייץ: המפרק שימונה.

ראובן ריבלין: אבל כל עוד לא מונה מפרק.

ראובן ריבלין: אין אפילו כתובת אליה אנחנו יכולים לפנות ולומר - -

ורד וייץ: אדוני צודק.

ראובן ריבלין: למה לא ממנים מפרק זמני?

ורד וייץ: אני מאמינה שההליך הזה, כפי שאמרתי בתגובה שלנו אנחנו מבקשים את המינוי, מבקשים לעשות זאת באופן המיידי.

ורד וייץ: אני מאמינה שההליך של מינוי מפרק לא ייארך זמן רב.

ורד וייץ: ההליך של מציאת קונה לקניית המפעל כעסק חי – זה הוא ההליך שעלול לקחת זמן.

ורד וייץ: לא יכולנו לקבל תשובה כמה זמן – גם לא מהרשם, כרגע.

ורד וייץ: אני מאמינה שהליך המינוי, ככל שהרשם יחליט שזו אכן הדרך הנכונה, לא ייארך זמן.

ראובן ריבלין: נציג האוצר.

ראובן ריבלין: אם מפרק זמני של מפעל כמו "עוף העמק" יגיש לאוצר בקשה לסייע באופן זמני להפעלת המפעל - האם הדבר הזה עומד בקריטריונים להצלת מפעלים, כפי שהדברים נמצאים היום על שולחן האוצר?

אבי חיימון: אם תצא תוכנית כזו, נצטרך לבחון אותה לגופה.

אבי חיימון: אני לא יודע על תוכנית כזו, אני לא יודע מה היא תכלול, ומה - - האחרים.

אבי חיימון: במידה ותהיה תוכנית כזו - -.

ראובן ריבלין: אני מאד פסימי בקשר להשתתפות אנשים אחרים.

ראובן ריבלין: שמענו פה משקיע פוטנציאלי שבא ואומר שכדי להפעיל את המפעל ואפילו להשקיע בו, הוא דורש קודם כל השבה של 25 מיליון, השתתפות של המדינה ב-10 מיליון.

ראובן ריבלין: השבה של 25 מיליון אינה קיימת, אלא לאחר הליכים שבהם יעברו חודשים רבים, משום שלך תדע מה הטענות ומה המענות, ומה הם סדרי הדין להם צריך מבחינת הזמן.

ראובן ריבלין: אתם אומרים – תגישו לנו, אנחנו נשקול את זה.

ראובן ריבלין: אני שואל אותך עכשיו – מפרק זמני.

ראובן ריבלין: זה ייקח זמן.

ראובן ריבלין: האם מדובר בשעות?

ראובן ריבלין: האם מדובר בימים?

קריאה: אנחנו מניחים שזה יקרה בימים הקרובים,ממש.

קריאה: בהנחה שמי שיפעיל את המקום הזה – יצטרך עזרה כדי להניע את העסק חזרה, ואנחנו רואים את האוצר כגוף יחיד כרגע שיכול לעזור לנו.

ראובן ריבלין: אוצר לא יכול לתת 10 מיליון לדבר שאחרי שבועיים יתברר.

קריאה: הוא לא נותן אותו לבן אדם פרטי.

קריאה: הוא נותן אותו לגוף שממונה על ידי בתי משפט.

קריאה: זה גוף משפטי.

ראובן ריבלין: אבל שימונה קודם.

קריאות: - -

ורד וייץ: ההליך מתנהל כפי שההליך צריך להתנהל לפי - -

ראובן ריבלין: אנחנו לא מתערבים בהליכים משפטיים.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים להתערב בנושאים הציבוריים אבל לא בהליכים המשפטיים.

ורד וייץ: התגובה שלנו, שהוגשה לרשם בעצם יש בה בקשה למנות, ומהר ככל האפשר, מפרק.

ראובן ריבלין: אני התפללתי פעמים רבות לקב"ה פעמים רבות שיעזור לי לזכות בפיס.

ראובן ריבלין: אחרי מספר חודשים הוא אמר לי: אבל קנה כרטיס.

ראובן ריבלין: ודי לחכימא ברמיזא.

ראובן ריבלין: טוב, המצב הוא ברור לחלוטין.

ורד וייץ: אני רק רוצה להזכיר שהמשאבים שהמדינה אמורה להקצות או עלולה להקצות או צריכה להקצות לטובת תשלום דמי אבטלה, אבטחת הכנסה, זכויות עובדים בפירוק - עדיף שיוקצו לטובת עבודה וייצור.

ורד וייץ: אני רוצה להזכיר עוד דבר: אני סבורה שהמדינה אחראית לביטחון התעסוקתי של תושביה.

ורד וייץ: אני רוצה להזכיר שהעובדים מבוצרים במפעל זה השבוע השלישי.

שלמה מולה: הוא אומר לך שהם לא קיבלו פניה.

ורד וייץ: לעניין הקריטריונים שחברי מן האוצר הזכיר, יבדקו אם זה עומד בקריטריונים.

ורד וייץ: בהקשר הזה אני מזכירה את הדברים.

ורד וייץ: דבר אחרון, ובזה אסיים: אני רוצה להזכיר שחג הפסח עומד בפתח.

ורד וייץ: העובדים מבוצרים 3 שבועות במפעל.

ורד וייץ: אני מאמינה שזו שאיפה של כולם שהעובדים יחוגו את חג הפסח בביתם כשהם בטוחים במחר.

ורד וייץ: האמת היא שהייתי רוצה יותר מזה.

ורד וייץ: הייתי רוצה שבבתי אב יונח על שולחן הסדר עוף שהוא פרי ייצור של משחטת "עוף העמק".

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד, את נציגת העובדים.

ראובן ריבלין: אנחנו, ידינו פה אפילו אינן קשורות – אינן מסוגלות לעזור להם.

ראובן ריבלין: איננו יכולים לבוא ולומר כמו בנושא בית שאן, למשל, שבו ביקשנו ממשרד הפנים להתערב בעניין הזה משום שהזיקה לשלטון המרכזי עוברת דרך השלטון המקומי.

ראובן ריבלין: למרות שהיא לפעמים היא מנותקת, אנחנו יכולים למצוא את הקשר.

ראובן ריבלין: גם אנחנו מקווים שלעובדים יהיה טוב בפסח.

ראובן ריבלין: מה אנחנו יכולים לעשות?

ראובן ריבלין: אל תשלי אותם לדקה אחת שמכאן אנחנו יכולים להביא להם כסף מהאוצר.

ראובן ריבלין: כל עוד לא יפונה מפרק זמני אנחנו בכלל לא יכולים לפנות לאף אחד.

ראובן ריבלין: שלא ייצרו מצב שבאים בפני ועדת הכספים ורק ועדת הכספים בשרירות ליבה אינה יכולה לפצח את האוצר שצריך להוציא מייד.

ראובן ריבלין: אתם ההסתדרות.

ראובן ריבלין: אולי לכם יש שיטה.

ראובן ריבלין: הצגת הדברים כפי שהיא מובאת על ידך היתה נכונה וריאלית.

ראובן ריבלין: הסיום הוא בבחינת ניסיון לדרישה אמוציונאלית ואת מפנה אלינו את האצבע המאשימה.

ורד וייץ: חלילה.

ראובן ריבלין: ואנחנו לא יכולים, אנחנו מנועים.

ראובן ריבלין: גם חבר הכנסת חנין שרוצה לעזור לא יוכל לעזור להם.

ורד וייץ: אני סבורה שתהיה תועלת בכך שמהוועדה הזו תצא קריאה אל הממשלה, במקביל להליך המשפטי שמתנהל - שאמנם יש מקום וראוי, וזה המקום שעדיף להפנות כספים של המדינה לטובת עבודה וייצור.

ראובן ריבלין: הדברים האלה נאמרו על ידי קודמי, יושב הראש ברוורמן והתקבלו על ידי כל חברי הוועדה.

ראובן ריבלין: אנחנו קוראים לממשלה, בכל מקום שבו לא ניתן, לעזור ולפתור את הבעיות החברתיות שיוצר המצב הכלכלי.

ראובן ריבלין: אמרנו פה, ונאמר: אלה הם דברים.

ראובן ריבלין: אני רוצה שאף אחד לא יהיה רעב בפסח.

ראובן ריבלין: שלא יהיה אף עובד שפוטר מעבודתו ולא יימצא דרך להחזירו לעבודה.

ראובן ריבלין: כל הדברים האלה הם דברים שלצערי הרב לגביהם הם בעלמא.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת מתי ימונה מפרק, על מנת שאני אוכל לומר - -

שלמה מולה: אפשר לבקש מנציג ההנהלה להתייחס?

ראובן ריבלין: יש לנו פה מכתב מאת רשם האגודות השיתופיות.

ראובן ריבלין: הוא אומר שבעצם הזימון לוועדה, ההליך המשפטי נמצא כעת בעיצומו.

ראובן ריבלין: סמכות הרשם בעניין היא סמכות שיפוטית המקבילה לסמכותו של בית המשפט המחוזי בהיותו בית משפט של אגודות השיתופיות.

ראובן ריבלין: הוא מצביע על הסעיפים הרלבנטיים.

ראובן ריבלין: הוא מסכם את דבריו: "אין זה נכון שרשם העמותות או מי מטעמו יגיע לישיבת הוועדה הנכבדה.

ראובן ריבלין: אנא ראה במכתבי זה עדכון לחברי הוועדה הנכבדים".

ראובן ריבלין: אני מעדכן אתכם אבל אני לא יכול לומר לעובדים שמצאנו להם מושיע.

ראובן ריבלין: אני אומר את זה להסתדרות בצורה הברורה ביותר.

ראובן ריבלין: מה שאנחנו יכולים לעשות, בגלל מעמדה המכובד של הכנסת זה לבוא ולכנס את כל הנוגעים בדבר, או להראות ולהפנות אצבע מאשימה לגבי סרבני ההשתתפות בדיון הזה, מתוך סיבות שאנחנו יכולים להסיק אותן.

ראובן ריבלין: אבל העובדים צריכים להבין: אנחנו צריכים לעזור להם.

ראובן ריבלין: התנאי הראשון לעזרה הוא לא תנאי מספיק, אבל הוא תנאי הכרחי, והוא - מינוי מפרק זמני.

חנא סוייד: אז מה התכלית של הדיון הזה?

חנא סוייד: אם אנחנו נסתפק בקריאה כלכלית שיצאה מפי חבר הכנסת ברוורמן, ותו לא, אני חושב שאנחנו צריכים להגיד את זה בצורה הברורה ביותר.

ראובן ריבלין: אין לזה תוקף.

ראובן ריבלין: אני תמיד מאושר, כשאני באופוזיציה נוח לי יותר בכנסת, כי אני יכול לומר דברים.

ראובן ריבלין: אני בטוח כמוך שאנחנו באמת רוצים לעזור להם.

ראובן ריבלין: אז אנחנו צריכים פה להתעלם מהנושאים כרגע.

ראובן ריבלין: גם מי שהתפלל בתפילה הגדולה ביותר לזכות באיזשהו פיס צריך קודם כל לקנות את כרטיס ההגרלה.

ראובן ריבלין: פה צריך למנות את המפרק .

חנא סוייד: קראנו.

ורד וייץ: הדברים נאמרים בהינתן וימונה מפרק, ואנחנו מניחים שתוך זמן קצר ביותר - -

ראובן ריבלין: קראנו כבר בשבוע הקודם לממשלה לבוא ולבחון האם המפעל עומד בקריטריונים.

ראובן ריבלין: הם אומרים: עדיין לא קיבלנו שום דבר כדי שיפנה את תשומת לבנו לעניין.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לנושא הקודם לקיים הצבעה.

ראובן ריבלין: אנחנו חוזרים לדיון החשוב בנושא "עוף העמק".

ראובן ריבלין: נציג העובדים בבקשה.

מוטי סער: אני יושב ראש ועד העובדים.

מוטי סער: אז כמו שאמרנו קודם – לאחר שימונה מפרק, ואנחנו מעריכים שזה יהיה בימים הקרובים, אנחנו מאד נבקש את עזרת האוצר בשילוב ידיים ועזרה, כי אנחנו מניחים שבלי עזרה הוא לא יוכל להניע חזרה.

מוטי סער: דבר שני – אני מבקש לדבר כרגע על נושא שלא דובר בו עד עכשיו.

מוטי סער: ברגע שימונה מפרק גם נצטרך עזרה בנושא עופות, חומר גלם.

מוטי סער: בתחילת השנה נערכה פה רפורמה שמדברת על נושא גידול עופות.

מוטי סער: צמצמו את נושא הגידול, הורידו מדגרים ועל ידי זה נוצר לחץ בשוק של כמויות עופות.

מוטי סער: כמו שאתם יודעים, "עוף העמק" הפסיק את הליך הייצור שלו לפני כ- 3 שבועות בערך, ולכן כל המגדלים שלו נמצאים כרגע אצל משחטות אחרות.

מוטי סער: בהנחה שהמפרק ירצה להפעיל את המקום או כל מקום אחר, אני מניח שיצטרכו לעשות איזה שינוי ברפורמה הזו על מנת לווסת עופות לטובת מפעל "עוף העמק".

מוטי סער: כאשר אני מסתכל על הרפורמה אני מבין שהורידו לכל מגדל מדגר.

מוטי סער: אני חושב שזה יהיה נכון מבחינת משרד החקלאות ומועצת הלול להפנות את המדגר הזה שהורידו לטובת "עוף העמק", על מנת להחיות אותו מחדש.

מוטי סער: אנחנו נשמח להיות פה שוב לאחר שימונה לנו מפרק על מנת לנסות ולטפל בדברים שיתפתחו לנו עם הזמן.

מוטי סער: תודה.

ראובן ריבלין: תודה ליושב ראש הוועד.

ראובן ריבלין: אנחנו נשתדל לעקוב ולעזור כמיטב יכולתנו אחרי שיתחילו הגלגלים לנוע מבחינת ניסיון למציאת פתרון.

שלמה מולה: נציג ההנהלה – אפשר לבקש שהוא יתייחס?

שוקי עוגן: למיטב ידיעתי הרשם אמור ליתן את החלטתו היום.

שוקי עוגן: הוא שלח מכתב שבו הוא קבע את ה- 23 לחודש כיום שהוא ייתן החלטה בעניין.

שוקי עוגן: בהנחה שהוא יאמץ את המלצת החוקר -להפעיל את המפעל כמפעל חי - -.

שוקי עוגן: אני רוצה לומר עוד דבר – על ההיתממות קצת של נציג האוצר.

שוקי עוגן: אני, בישיבה הקודמת הצגתי פה תוכנית עם 5 סעיפים, והיושב ראש המכובד גם אימץ אותם בנאום הסיכום שלו, וזה קצת לא נראה שהאוצר לא קיבל שום תוכנית.

שלמה מולה: השאלה אם שלחת להם - -

קריאה: לא נשלח.

שוקי עוגן: למיטב ידיעתי, לפני 3 שבועות, בפגישה בין מזכ"ל ההסתדרות לנציג האוצר והיה ביניהם דיבור, כך שהאמירה הזו שלא יודעים ולא קיבלו, אז גם אם לא קיבלו מכתב רשמי, בשביל הפרוטוקול זה נהדר, אבל זה לא לעניין.

ראובן ריבלין: מה אתה מציע לנו לעשות?

שוקי עוגן: היום ימונה המפרק.

שוקי עוגן: אני אשמח לבוא פעם נוספת לכאן.

ראובן ריבלין: אני שמח שכיוונו לדעתך עוד לפני ששמענו אותך.

אחמד טיבי: אני אקצר – כי כבר אמרנו את הדברים בישיבה הקודמת.

אחמד טיבי: חשוב לציין שלוועדת הכספים אין שיניים כדי לבצע החלטות שהיא היתה חולמת לבצע ולבוא לקראת העובדים, כפי שהדברים באו לידי ביטוי על ידי כלל הדוברים בישיבה הקודמת וגם בישיבה זו.

אחמד טיבי: אבל מטרת הישיבה היא ישיבת המשך, להשאיר את הנושא על אש קטנה ולדחוק בצדדים להגיע לפעולה אופרטיבית שלא תשאיר את העובדים יתומים.

אחמד טיבי: אם תצא היום החלטה למינוי מפרק, ההליך הביצועי יחל, ואז, כמו שביקש מוטי סער, נדרשת הממשלה לתת כתף, לתת סיוע, כדי להניע את כל המהלך הזה קדימה.

אחמד טיבי: אבל כאשר ימונה המפרק, מטרת המהלך –לפתוח את שערי המפעל, לתפעל אותו.

אחמד טיבי: אבל על הממשלה לתת כתף כדי להצליח בכל ההליך הזה.

אבישי ברוורמן: קודם כל, אני חושב ששתי ההערות – של היושב ראש, שוקי עוגן, ושל מוטי סער -אני שמח שהיושב ראש אמר באריכות כי אחת הבעיות היא שהרבה אנשים מגיעים לכאן והם חושבים שכאן מחלקים את הכסף.

אבישי ברוורמן: כדאי שחברי הכנסת לא ישתמשו בזה.

אבישי ברוורמן: יש פה רק שתי מטרות – אחת היא לחשוף את הדבר, כי יש כאן חשיפה תקשורתית, דבר שני, כמו שהסביר גם היושב ראש וגם חבר הכנסת טיבי – ברגע שיש מפרק, בממשלה, במשא ומתן, אתה יכול להשפיע במידה כזו או אחרת.

אבישי ברוורמן: לכן אני מניח שתוך שבוע – שבוע וחצי, תקום ממשלה בישראל, וכאן הנקודה הבסיסית היא שיהיה מפרק, יראה את הדברים, יראה באמת מה הגובה האמיתי שנדרשת בו התערבות ממשלתית, הנקודה השניה – ברגע שיהיה שר חקלאות צריך לראות אם נותנים פתרון נוסף לבעיית המשחטות יכול להיות שאם אתה פותר בעיה,אתה לא עונה לפתרון.

אבישי ברוורמן: לכן, אני, בכוחי הדל, ומי שישב פה כיושב ראש ועדת הכספים – נעזור לתהליך הזה.

אבישי ברוורמן: אבל אני חושב שבאמת לא צריך ליצור את הדרמות המיותרות.

אבישי ברוורמן: אנשים סובלים פה ואסור ליצור להם ציפיות.

אבישי ברוורמן: התהליך צריך להיות שאנחנו נעזור בצורה ברורה, צורה קונקרטית, פחות לדבר ויותר לעשות.

ראובן ריבלין: אנחנו נוכל להאיץ תהליכים.

איוב קרא: אני מצטרף למה שנאמר פה, בהסתייגות אחת, שהוועדה הזו היה היא היחידה שיכולה בהחלט להפעיל איזשהו כוח מינימלי על האוצר כדי שיקיים דברים שאנחנו מאמינים בהם פה.

איוב קרא: מאחר ומדובר פה בסוגיה שהיא בקונצנזוס בבית הזה, באשר להפעלת המפעל הזה, אבל זה לא רק המפעל הזה -אנחנו יכולים למצוא את עצמנו במכה של פיטורין, של סגירת מפעלים, אם לא נעזור כרגע ל "עוף העמק" ולעוד מפעלים שהם בחדשות.

איוב קרא: אנחנו צופים קריסת הרבה מפעלים.

איוב קרא: אם אנשים ימזערו את הכוח שלהם פה, ויגידו שפה באים ליצור הצגה - -

ראובן ריבלין: אני רוצה להעיר שהקריסה של "עוף העמק" אינה קשורה כלל ועיקר לנושא הכלכלי במקרו.

ראובן ריבלין: שום דבר.

ראובן ריבלין: זה ניהול כושל, אומר רמי לוי כאן – תנו לי רק את המפעל, כסו לי את חובות העבר, ואני עוד מוסיף 20 מיליון השקעה - -

איוב קרא: אני מדבר על הפיטורין, בכוונה לא דיברתי על הניהול.

איוב קרא: עצם העיקרון של פיטורי עובדים היום שצפוי,על פי כל דיווח, על פי כל פרסום.

איוב קרא: זה מדאיג אותי, זה צריך להדאיג את הוועדה הזו כשבע

איוב קרא: צם אנחנו ננהל את מדינת ישראל כ "שתי גדות לירקון", בסופו של דבר, בנושאים חברתיים – כלכליים, ולכן, במקום שאנחנו ניקח את זה כמטרה לקראת התקציב, בדרך לתקציב –צריך למצוא הסדר כיצד מבטיחים מינימום פיטורי עובדים והמשך הפעלת מפעלים.

איוב קרא: הוועדה הזו צריכה לשים את זה על סדר היום שלה, גם במחיר של מאבק מול האוצר.

איוב קרא: כי יש לנו מספיק כוח לעצור דברים שרוצה האוצר.

איוב קרא: המטרה היא בסופו של דבר האזרח הפשוט, שיזכה לחיות בישראל באווירה טובה ובנוח.

דב חנין: אני לגמרי מבין את הזהירות שאתה מציע לנו לנהוג, בצדק, בהתערבות בהליך שיפוטי שתלוי ועומד ואני מציע שלא נתערב בהליך כזה.

דב חנין: אני גם לגמרי מקבל את הדברים שלך על כך שוועדת הכספים של הכנסת היא לא ממשלה, היא לא יכולה לתת את הפתרונות שהממשלה יכולה לתת.

דב חנין: יחד עם זה, אני חושב שאנחנו, את הדיון הזה צריכים לסכם את הדיון עם כמה החלטות מעשיות.

דב חנין: התמונה שמתגלה בפני הוועדה הזו והיא מתחדדת בדיון – שלמעשה, בלי מעורבות של מדינת ישראל כמדינה, לא נצליח לפתור את הבעיה.

דב חנין: אנחנו לא יודעים בדיוק להגיד מה היא הבוררות, ואולי אנחנו צריכים להשאיר לגורמי הממשלה הרלבנטיים לבדוק גם את השאלה של האוצר, גם את השאלה של משרד החקלאות.

דב חנין: אבל אנחנו צריכים לומר שלושה דברים.

דב חנין: הדבר הראשון הוא שכמדיניות – והוועדה הזו בהחלט קובעת מדיניות – ועדת הכספים של הכנסת רואה עדיפות, ברמה העקרונית, ככל שהדבר אפשרי, להמשך הפעלה של מפעלים על פני הפסקתם, ועל פני פתרונות של דמי אבטלה או כל מיני פתרונות אחרים לעובדים שבעצם הולכים להיות קורבנות של המפעל הסגור.

דב חנין: זה, ברמה העקרונית.

דב חנין: ברמה המעשית אנחנו צריכים לפנות לשני הצדדים.

דב חנין: מצד אחד – לפנות לגורמים המעורבים.

דב חנין: הלוואי שימונה היום מפרק, אם ימונה היום מפרק, אז הפניה שלנו תהיה מופנית אליו.

דב חנין: אם לא ימונה, מסיבה כזו או אחרת, אנחנו פונים גם אל ההנהלה, גם אל ההסתדרות, גם אל נציגי העובדים, להעביר למשרדי הממשלה הרלבנטיים – קרי, האוצר, ומשרד החקלאות נתונים שמציגות את המעורבות והעזרה שרוצים לגייס, ובמקביל, אדוני היושב ראש, אני מציע שנפנה אל משרדי הממשלה הרלבנטיים – אוצר וחקלאות לשקול את הדברים האלה בכובד ראש.

דב חנין: אנחנו אמנם לא יודעים את הנתונים - -

ראובן ריבלין: לצערנו הרב אנחנו יודעים מספר נתונים.

ראובן ריבלין: קודם כל –שיש מחלוקת קשה בין הבעלים.

ראובן ריבלין: הנה, נמצא פה אדם שבכל מאודו רוצה למצוא פתרון, והצד האחר, או 3/4 החלק שהוא מחזיק - מחרימים את ישיבות הוועדה ואומרים: זה לא עניינכם, בכלל.

דב חנין: לכן אני מציע שנפנה לשני מערכות הגורמים משני צדי הקו – מצד אחד לעובדים, להסתדרות ולהנהלה להפנות למשרדי הממשלה הרלבנטיים את הפניות המסודרות והנתונים מה היא מידת המעורבות שרוצים, לעשות את זה במהירות, עוד השבוע, כלומר, אם ימונה מפרק – הפניה הזו היא אליו, ואל משרדי הממשלה לבחון את הדברים האלה במהירות, כי אני חושש שאם לא נעשה כן, התוצאה תהיה שגם סדר היום של הוועדה הזו יתמלא בעוד הרבה דברים נוספים, ואנחנו נגיע בהחלט, חס וחלילה, לפסח, כשהעובדים מבוצרים במפעל, והתוצאה תהיה תוצאה עגומה.

דב חנין: לכן אני חושב שהמסר שצריך לצאת מפה, מהוועדה הוא מסר של דרישה להעברת תקציבים חשובה בעניין.

שלמה מולה: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש על קיום הדיון, וגם על ההערה שלך שמי שוועדת הכספים מזמנת אותו, מבקשת אותו להגיע לכאן – אנחנו לא בית משפט, רק רוצים לברר את העובדות לאשורן, ואם הוא לא מגיע, אני חושב שאנחנו צריכים לחשוב מה אנחנו עושים.

שלמה מולה: אני מבין ללבך שאתה אומר שניתן לחייב רק במקרים יוצאי דופן, גם נכון, כך צריך להיות, כי אנחנו לא בית משפט.

שלמה מולה: אני חושב שבדיון הזה אנחנו מגיעים למסקנה שבעצם נציג האוצר יוכל להגיע בשבוע הבא ולהגיד – לא קיבלנו פניה.

שלמה מולה: אני מקווה שמהיום והלאה הפניות, גם של ועדת הכספים וגם מה ששמעת כאן, יהוו בסיס לדיון שאתם תקיימו עם המפרק, בתקווה שהוא ימונה.

שלמה מולה: דבר נוסף, אני חושב שצריך לשבח את העובדים על העמידה האיתנה שלהם למרות המצב הקשה שהם עומדים בפניו.

שלמה מולה: בוודאי צריך לשבח את נציגת ההסתדרות שנתנה לנו איזשהו אופק מקצועי.

שלמה מולה: יחד עם זה, אדוני היושב ראש, אני חושב שהמצב הזה של מצוקת המפעלים ונציגי האוצר, שבאופן שיטתי מרחיקים אותנו - - בכוונה, אותי מדאיגה מאד.

שלמה מולה: אני לא אומר שצריך להתערב במה שקורה בכל מפעל, אבל לא יעלה על הדעת שאפילו המדינה, גם אם זה לא בדיוק המפעל שלה, לא יכול להיות שכשעובדים מתבצרים, בצורה יזומה האוצר לא יכול להגיע לאיזשהו משא ומתן, לשיחות, ולבוא ולהגיד – אל תתערבו לי.

שלמה מולה: זה קצת להיתמם.

שלמה מולה: אני לא אומר שתפתחו את הקופה ותיתנו צ'ק פתוח, אבל המדינה כן צריכה להגיד שמבינים את המצוקות, ורוצים לסייע.

שלמה מולה: משפט אחרון, ואני מציע, אדוני היושב ראש, אני פונה לנציגי ההסתדרות: תציגו לנו לוח זמנים לפעולות שאתם נוקטים.

שלמה מולה: אולי בכל זאת נרצה לסייע.

שלמה מולה: לוחות הזמנים שאתם תציגו, זה מה שיציל את המפעל.

שלמה מולה: אנחנו נשתהה, יהיו דיונים, עם כל הכבוד, אנחנו לא פותרים בעיה.

שלמה מולה: אני מסכים עם היושב ראש שאנחנו לא רוצים להשלות את העובדים, אבל לפחות נהיה מלווים בלוחות הזמנים ובמחשבה מה יהיה מחר.

שלמה מולה: אני לא חושב שאנחנו יכולים להגיד היום שנושיע את העובדים לקראת פסח.

שלמה מולה: קשה לי להגיד.

שלמה מולה: אבל כן יכולים לבקש מהאוצר לקרוא לו ברגע שהוא מקבל את המסמכים מהמפרק.

שלמה מולה: שיפנה אליו,יכנסו מהר לדיון, ככל שניתן, כדי להגיע לעמק השווה ולהפעיל את המפעל.

ראובן ריבלין: תודה, בעיקר לגבי סוף הדברים.

ראובן ריבלין: לגבי ההתחלה – אני חושש שאתה פותח פתח בפני כל מיני בעלים פושטים לבוא ולהטיל את האחריות על המדינה בכל עניין שבו הם השקיעו בעסקים ופעמים רבות אפילו קיבלו סיוע אדיר מהמדינה.

ראובן ריבלין: היום הם אומרים: יש מי שיושיע, אנחנו נעזוב.

ראובן ריבלין: אלה דברים שאנחנו צריכים לשאול אותם בצורה אחראית ביותר.

אלכס מילר: דווקא בנושא שאמרת – צריך לקחת בחשבון את הוותק של המפעל.

אלכס מילר: אני חושב שלמפעל הזה יש ותק כל כך גדול.

ראובן ריבלין: ודאי.

ראובן ריבלין: אחרת היינו רואים את זה כעניין ציבורי?

ראובן ריבלין: אנחנו הרי יודעים במה מדובר.

ראובן ריבלין: זה לא רק עניין פריפריאלי.

ראובן ריבלין: זו בעיה של עם ישראל.

ראובן ריבלין: אנחנו רואים את זה כפגיעה ציבורית באנשים הטובים האלה, ואנחנו מנסים לעזור להם.

ראובן ריבלין: הלוואי, אם היינו יכולים למצוא את הפתרונות, ועדת הכספיים היתה עובדת סביב השעון והיינו מוסיפים עוד ימים לשנה.

חנא סוייד: אני חושב שברור לכולם שככל שהדיון פה מתמשך יותר כולם באים למסקנה שהפתרון לא ייצא מתחת ידי הוועדה הזו.

חנא סוייד: מבחינה אופרטיבית, אין לוועדה את הכלים.

חנא סוייד: זה טוב מאד שהעובדים וההנהלה וכולם יידעו.

חנא סוייד: טוב שיידעו.

חנא סוייד: לא טוב שהמצב כך, אבל אלה העובדות.

חנא סוייד: לכן אני חושב שאנחנו, במסגרת דיון כזה, אם אנחנו לא יכולים באופן מעשי לתרום לפתרון הבעיה הספציפית, לפחות לכוון כלפי מדיניות ציבורית – איך הממשלה, איך המשק, איך הכנסת צריכה לפעול בתקופה של משבר.

חנא סוייד: נכון שהבעיה הזו היא לא תולדה ישירה של המשבר הכלכלי אבל היא מתחברת אליו.

חנא סוייד: אנחנו יודעים על התגברות האבטלה במשק.

חנא סוייד: רק בחודש האחרון 15 אלף עובדים חדשים נוספו למעגל האבטלה.

חנא סוייד: אנחנו כאן בפני תופעה מיוחדת.

חנא סוייד: אנחנו לא מדברים על מפעלים שמדללים עובדים.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על מפעלים שנסגרים כליל, וזו תופעה אחרת.

חנא סוייד: לכן חשוב מאד גם בתקופה של בעייתיות כלכלית לשמור על מפעלים כאלה קיימים, ולו על אש קטנה ביותר, כי אחר כך, כשתבוא הצמיחה, לפחות יש לך את הבסיס איך להפעיל מחדש.

חנא סוייד: אני רק צריך לציין כאן, מבחינה מקרו כלכלית, שבדרך כלל תעסוקה מפגרת אחרי צמיחה ואבטלה מפגרת אחרי בעיות כלכליות.

חנא סוייד: זאת אומרת, הגל של הפיטורין והגל של האבטלה עוד יבוא.

חנא סוייד: ולכן, אם אין מדיניות ציבורית ברורה בעניין הזה, אנחנו עלולים להיתקע עוד יותר.

חנא סוייד: על מה אני מדבר ב "מדיניות ציבורית"?

חנא סוייד: אנחנו שמענו על הבונוסים שהפקידים בבנק ישראל אמורים לקבל.

חנא סוייד: אני אומר שמבחינה ציבורית, כשאנחנו דנים בבעיות כאלה של העובדים, בעיות של שכר מינימום.

חנא סוייד: אנשים שנאחזים במקומות העבודה שלהם, כאשר במקביל בחלונות הגבוהים של בנק ישראל יש בונוסים בשפע, אני משווה את זה עם ארצות הברית.

חנא סוייד: עכשיו, כל התוכנית הכלכלית בארצות הברית, בגלל בונוסים ב- , AIG היתה על סף כשלון, וזה עשה מערבולת גדולה בכל התוכניות, בכל ההתארגנויות למשבר.

חנא סוייד: אני חושב שאם אנחנו לא מדברים בכנסת כוועדת כספים על הנושאים הציבוריים האלה, אנחנו מצד אחד לא תורמים, כפי שאמרתי, לפתרון הבעיה, ואנחנו לא מכוונים נכון איך לטפל בנושאים כאלה.

חנא סוייד: אני רוצה, ברשותך, להוסיף עוד נדבך: מחר אמורים שני פרובוקטורים לבקר באום אל פאחם.

חנא סוייד: בשביל לאבטח אותם צריך צבא של אלפי שוטרים.

חנא סוייד: אני הייתי אומר שמבחינה כלכלית זה גם לא משתלם למדינה.

חנא סוייד: אלפי שוטרים ליום זה שני חודשי עבודה למפעל הזה.

חנא סוייד: המדינה צריכה להחליט בתקופה כזו איך היא פועלת, מבחינה ציבורית, מבחינת מדיניות ציבורית.

חנא סוייד: האם להגיד לעובדים – תסבלו יותר, ונחכה למפרק, או שהיא בעצם מכוונת, אומרת דברים ברורים, שבתקופה כלכלית קשה כזו דווקא צריך להשקיע איפה שצריך, וכל הדברים האחרים, כמו בנק ישראל, כמו אבטחת מרזל, אלה דברים שהם לא בקו אחד עם גישה כלכלית נכונה, לעזור לשכבות החלשות ולעובדים להמשיך ולהחזיק במקום העבודה שלהם.

ראובן ריבלין: אני רק לא יכול להישאר אדיש למה שאמרת.

ראובן ריבלין: אני הייתי בחיי מיעוט, וזכיתי, ברוך השם, להיות גם ברוב.

ראובן ריבלין: תמיד כשאני ברוב אני זוכר שהייתי במיעוט, והזכות להפגנה, והזכות לומר את דבריך היא זכות שהיא מקודשת, ורציתי להזכיר זאת.

חנא סוייד: - פרובוקטור.

ראובן ריבלין: כל אדם שמוחה יכול להיקרא פרובוקטור ועל ידי כך ליטול ממנו את זכות המחאה.

ראובן ריבלין: אנחנו, כרוב, תמיד צריכים לא להתעמר במיעוט.

חנא סוייד: אם כל אחד צריך להוכיח את הזכות שלו ויצטרך אבטחה של 5,000 שוטרים – תשקול את זה באופן אובייקטיבי ונכון.

ראובן ריבלין: הדמוקרטיה תוכל להתמודד.

ראובן ריבלין: עובדה שאין כל יום דברים כאלה.

ראובן ריבלין: אני לא נכנס לגופו של עניין, אלא רק אומר ברמה של המקרו – אני מציע להקפיד קלה כחמורה על זכות המיעוט לומר את דעתו.

אילן גילאון: אני אמשיך את הקו של חבר הכנסת סוויד.

אילן גילאון: מחר אני עצמי אהיה באום אל פאחם, אבל אני בעד שתהיה תעסוקה להרבה אנשים, והנה, דווקא משטרה זה מקום שיכול לקלוט הרבה מאד אנשים.

אילן גילאון: אמשיך את הקו של חבר הכנסת סוויד ושל היועצת המשפטית, וויץ, מבחינת היכולת של ועדת הכספים להתייחס באופן כולל יותר ולהיתלות באילן גבוה, יושב ראש הוועדה הזו, שאמר בעצמו שיש להקים קרן ממשלתית כדי לטפל בתופעת הדומינו שעומדת להתרחש עלינו, אם אנחנו חושבים שתעסוקה זה עניינה של המדינה.

אילן גילאון: לכן, מהבחינה הזו, חייבת לקום קרן ממשלתית על בסיס ממשלתי.

ראובן ריבלין: אם בא בעל מניות וגנב ממפעל 25 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: האם המדינה צריכה לתת את התשובה על זה?

ראובן ריבלין: אני נותן דוגמה אבסטרקטית.

אילן גילאון: יותר ממוטי סער וכל אחד מהעובדים - - להתמודד עם הבעיה כמדינה, ולומר – אם בא גנב וגנב את גניבתו.

אילן גילאון: זאת אומרת, זאת אומרת, צריכה להיות התייחסות לקצה השורה.

אילן גילאון: כמו שיש היום חוק לאבטחת הכנסה צריך להיות חוק לאבטחת תעסוקה.

אילן גילאון: כאשר נפסיק להפקיר בצורה מטורפת את שוק התעסוקה בידי כל מיני ספסרים וספסרי ביניים, כנראה שגם את התופעה הזו נצמצם ולו בלבד על ידי זה שנחליט שהתפקיד שלנו הראשון זה כרגע למנוע את המפולת הזו, כי לנו כמדינה יש באמת - - מהקבוצות הללו.

אילן גילאון: לכן אמרתי קודם "הלאמה".

אילן גילאון: זו כנראה מילה קשה מאד, אבל שלב ביניים לכל מקום כזה שהוא עתיר בידיים עובדות, בעיקר בקרב האוכלוסיות החלשות – תעשיות מזון, טקסטיל, אבל הם מרכיב שבו אדם משתכר.

אילן גילאון: אין לי תואר בכלכלה, אם יתנו לי את הזמן המספיק אני אוכל להוכיח שאם מדינה תקנה מקום עבודה, בסופו של דבר זה יעלה לה יותר זול מאשר לשלם דמי אבטלה, לא רק בתשלומים ישירים אלא בכל החשבון הלאומי הרחב.

אילן גילאון: לכן, מבחינת הפתרון הלאומי אני אומר פה – חבר הכנסת חנין, לחצו על הגז כדי שהמפרק ייכנס מייד.

אילן גילאון: כדי שלא נעסוק בהמשך במפעל אחרי מפעל - כאן צריכה להיות תוכנית ממש לאומית להצלת מקומות עבודה.

אילן גילאון: אולי עופר עיני שמנהל עכשיו משא ומתן יכניס את העניין כתנאי במשא ומתן.

ראובן ריבלין: אני מזמין את כל מי שרוצה לנסוע לכפר המכביה – אעמיד לרשותכם אוטובוס.

משה גפני: אל"ף, אני רוצה לומר שאני באמת מתכוון לנסוע לכפר המכביה.

משה גפני: אני, אדוני היושב ראש, אני מסכים עם מה שאמרת בראשית הדיון לגבי מעמדה של ועדת הכספים בנושא הזה.

משה גפני: ועדת הכספים אינה יכולה להביא לפתרון, אבל היא יכולה לסייע בפתרון.

משה גפני: המציאות הזו שבה לפעמים לשולחן הזה צריכים להגיע בסיטואציות שונות כמעט קבועות – גם משרד האוצר, גם ההסתדרות, וגם המעסיקים – צריכים להגיע לשולחן הזה, ולאמירה של הוועדה יש ערך רב, במיוחד כאשר האמירה הזו נאמרת בקונצנזוס, כאשר כולם אומרים את זה יחד.

משה גפני: אמר חבר הכנסת גילאון ואני מסכים: מה שצריך לעשות עכשיו צריך לעשות מייד כשיבוא כונס, שלא יהיו תהליכים שיהיו ארוכי טווח, מכיוון שבסופו של דבר המפעל הזה יכול ליפול, אף אחד לא ישים לב, ומי שייפגע בסופו של דבר זה העובדים שמקבלים שכר מאד נמוך.

משה גפני: אף אחד לא ישים לב לעניין הזה.

משה גפני: המעמד שלנו בוועדת הכספים הוא לא לאפשר לעניין הזה לקרות.

משה גפני: זאת אומרת, לא לתת לאוצר להישאר מחוץ לעניין בכלל, לא לאפשר שהבעלים והכונס ייקח זמן עד שיגיעו ויכול להיות שכבר לא יהיה מי שיעזור להם.

משה גפני: אנחנו צריכים לא להוריד את זה מסדר היום.

משה גפני: זה יפה מאד, אדוני היושב ראש, שאתה מביא את זה פעם אחר פעם.

משה גפני: אני חושב שאנחנו צריכים להמשיך בדיון הזה.

משה גפני: התקוות שהעובדים תולים בנו הם לא בכדי.

משה גפני: הם יודעים מה מעמדה של ועדת הכספים.

משה גפני: הם יודעים שאנחנו לא גוף ביצועי, שאנחנו לא יכולים להזרים כסף.

משה גפני: כל זה ידוע, אבל אנחנו יכולים להיות קטליזטור כדי לגרום לכל אלה שיכולים לעשות שיעשו את זה מהר.

משה גפני: עשיה מהירה היא פה מאד חשובה.

ראובן ריבלין: אני מבקש לסכם.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שבא להשמיע את דברו ולא אמר?

שלמה מולה: ראיתי פה את רמי לוי.

ראובן ריבלין: שמענו את דבריה של נציגת ההסתדרות, עורכת הדין וייץ, וגם שמענו את נציג הבעלים שבימים הקרובים או בשעות הקרובות אפילו, רשם האגודות השיתופיות יוציא את פסיקתו המשפטית לגבי מינוי אפשרי של מפרק זמני, דבר אשר יוכל להתחיל להניע אפשרות של פתרון זמני כדי לבחון האם קיימת אפשרות לפתרון קבע שיושיע את המפעל ויובא בצורה מסודרת לידיים שיוכלו להשתמש בו כגוף שהוא גוף רווחי, שכן הפוטנציאל שלו הוא פוטנציאל רווחי.

ראובן ריבלין: שמענו את האוצר קשב רב כשאמר שלא יכול היה להתחיל אפילו לטפל בנושא שכן לא נמצאת בפניו כל תוכנית.

ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים להפנות את תשומת לב האוצר שאנחנו כמובן מקבלים את עמדתו האומרת שרק כאשר תובא בפניו תוכנית אכן היא תיבחן, אנחנו רק מבקשים ממנו כבר עכשיו להבין שמדובר במפעלים שקרסו, מסיבה כזו או אחרת, ושעומדים בפני יציאתם של עובדים רבים הנמצאים במפעל עשרות שנים, לאבטלה, והדברים האלה דורשים קריטריונים ברורים על מנת שיידעו האנשים מה כן ניתן ומה לא ניתן להציל.

ראובן ריבלין: ומה שלא ניתן להציל – מה הם הפתרונות האחרים.

ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים מהאוצר לתת את דעתו, גם כאשר אין עדיין בפניו תמונה ברורה, אלא רק את התמונה היכולה להיגזר מהסקירות העיתונאיות שמובאות לציבור בישראל כמעט מדי שנה בנושא "עוף העמק", שהפך בעיניי כולם להיות משל למצב הכלכלי.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת כולם מבקשים מהאוצר לראות דרך על מנת שיוכל לבחון אפשרות לעזור למפעל, אם הדבר אפשרי, כדי להצילו, משום שהתרשמנו שניתן להצילו.

ראובן ריבלין: אנחנו נמשיך לעקוב.

ראובן ריבלין: אני מבקש מנציגי העובדים שיואילו בטובם להודיע למנהל הוועדה הנכבד ברגע שמתמנה מנהל זמני, ולהעביר אלינו כל מסמך הנוגע לעניין וגם להפנות את תשומת לבנו מתי אתם חושבים שרצוי שוועדת הכספים תשב פעם נוספת על המדוכה על מנת לעזור במציאת פתרון על ידי הבעלים, הממשלה והמשקיעים האפשריים.

ראובן ריבלין: תם הדיון בנושא זה.

ראובן ריבלין: תמסור שלומות לעובדים, ואת דאגת חברי הכנסת למעמדם, ואני מקווה בעזרתכם שנעשה ונצליח.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 30), התשס"ח-2008 (גלאים)

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 30), התשס"ח-2008 (גלאים).

בועז סופר: סוגיית הגלאים עלתה לדיון בעצם בבית המשפט בוויכוח לגבי הסיווג.

בועז סופר: אנחנו מבקשים ליישם את פסק הדין ככתבו וכלשונו לגבי הגלאים הספציפיים שעלו בפסק הדין.

בועז סופר: יחד עם זאת, גלאים שלא עלו בפסק הדין – אנחנו מבקשים להגן על הייצור המקומי שיש.

בועז סופר: לכן אנחנו מפצלים את פרט המכס ליישום מלא של פסק הדין, כמובן, ולהגנה על הייצור המקומי.

בועז סופר: יש מפעלים – שלושה מפעלים, בקרית גת, עפולה וקרית מלאכי – זה עיקרו של הצו.

ראובן ריבלין: כל מי שיש לו משהו נגד בקשת המכס, נא לנמק.

יוסף טמלר: אני ראש אגף יבוא בלשכות המסחר.

יוסף טמלר: אנחנו מבקשים מהוועדה לא לאשר את הצו.

יוסף טמלר: בחודש אוגוסט כשהצו פורסם, למעשה לא היה קיים מכס בייבוא של גלאים לפריצות ולמניעת שריפות מאף מדינה בעולם.

יוסף טמלר: בעקבות אותו פסק הדין שהוזכר, המכס, בזמנו, ניסה להטיל מכס באמצעות איזשהו שינוי בסיווג, ובית המשפט קבע שזה לא חוקי.

יוסף טמלר: ברגע שהמכס הבין שהוא לא יכול לגבות מכס על גלאים לפריצה אז הוא פרסם את הצו.

יוסף טמלר: מה שאנחנו באים ואומרים – הגלאים אינם מוצר צריכה רגיל.

יוסף טמלר: מדובר על מוצרים שאמורים למנוע, כשמם – פריצה ושריפה.

יוסף טמלר: יש לעודד את השימוש במערכות האלה, ולא לדכא אותן.

יוסף טמלר: הכוונה – לא להטיל מכס, שקודם לא היה קיים, אלא להשאיר את המצב כמו שהוא.

ראובן ריבלין: האם הייבוא פוגע בייצור המקומי?

יוסף טמלר: אני אעביר את זכות הדיבור למי שמתעסק בזה בפועל.

נבו הראל: לא.

נבו הראל: אני מנכ"ל חברת "יופיטר מערכות מיגון".

נבו הראל: הייבוא זה סוג אחר של גלאים.

נבו הראל: בארץ מיצרים גלאים לשימוש פנימי בתוך מבנים.

נבו הראל: כל הגלאים מחו"ל הם למיגון חיצוני בלבד.

נבו הראל: המיגון החיצוני מאופיין בכך שהוא עתיר עבודה.

נבו הראל: אין ייצור מקומי בארץ שנעשה על ידי עבודה.

נבו הראל: להבדיל מהדיון הקודם, כשדיברו פה על תעסוקה, בארץ הגלאים מיוצרים על ידי רובוטים עתירי ידע.

נבו הראל: החברות האלה, שמייצרות בארץ, השוק שלהן הוא ברובו בחו"ל.

נבו הראל: אנחנו, כמדינה, יצואנית של גלאים למרבית המדינות בעולם.

נבו הראל: למרבה הפלא, הגלאים היחידים שמיובאים לארץ שמתחרים בייצור המקומי הם גלאים שמיוצרים בקנדה, ולכן הם גם פטורים ממס, בגלל הסכמי שכר שיש.

נבו הראל: הייתי מבקש להביע כמה דברים מדוע הפעולה הזו של המכס יוצרת נזקים ולא רק שהיא לא מביאה שום תועלת – היא פוגעת בהרבה דברים שנוגעים לכל אזרח במדינת ישראל.

נבו הראל: גלאי זה מוצר שמיועד למיגון אישי, להגנה על אדם, על ביטחונו ורכושו.

נבו הראל: הייקור של הגלאים הגיע כבר לכך שאנחנו רואים - -

ראובן ריבלין: נדמה לי שהבעיה העיקרית שעומדת בפנינו כוועדת הכספים של הכנסת זו השאלה האם יש פגיעה בייצור המקומי או אין.

ראובן ריבלין: כל שאר הנ קים שאתה מדבר בהם – אני צריך ועדת חקירה כדי לברר.

ראובן ריבלין: אני שואל את בועז סופר – פסק הדין הוא מתחילת 2006 - - -

בועז סופר: היה ערעור, אדוני, בבית המשפט.

בועז סופר: ההחלטה ניתנה בדצמבר 2007, למדנו את פסק הדין ופרסמנו באוגוסט 2008.

בועז סופר: 8 חודשים מתום פסק הדין.

ראובן ריבלין: אבל תגיד לי: יש פגיעה בייצור המקומי?

ראובן ריבלין: הוא אומר שאין פגיעה בכלל.

נבו הראל: לא רק שלא – גם לא היה מכס לפני כן.

בועז סופר: הנושא הזה שלא היה מכס, אבל הטענה – ידידי מר טמלר לא לגמרי דייק.

בועז סופר: הסוגיה בעצם התפתחה סביב הסיווג.

בועז סופר: אם זה היה מסווג כפי שסברנו - - בא בית המשפט ואמר: לא מקבל.

בועז סופר: אנחנו אומרים – בסדר גמור, מיישמים ככתבו וכלשונו את פסק הדין של בית המשפט.

בועז סופר: חוזרים למקור.

בועז סופר: רצינו להגן על גלאים מתוצרת מקומית.

בועז סופר: אנחנו כמובן לא עוקפים את בית המשפט.

ראובן ריבלין: אבל האם יש לכם הוכחות, שאתה יכול להעיד בפני, שהן קיימות בפניך -אני מקבל את אמירתך כאמירה של עובד ציבור, אין לך אינטרס כלכלי.

ראובן ריבלין: אני שואל אותך האם יש לך הוכחות שלפיהן אני יכול לקבוע חד משמעית שבלי המכס על המוצרים האלה ייפגע הייצור המקומי.

בועז סופר: התשובה שלי היא בהחלט – כן.

בועז סופר: בהחלט יש פגיעה.

בועז סופר: אני רוצה לומר משפט נוסף – אני מגיע מעת לעת לוועדה ואני רוצה לומר שכל פעם שאנחנו מבקשים להטיל מכס, לא להוריד מכס, אתם צריכים להיות משוכנעים שבחנו וחקרנו.

בועז סופר: אנחנו בעד תחרות, אנחנו רוצים ל - -את החשיפה.

בועז סופר: שיעור המכס הממוצע בישראל עומד בערך על 0.8 אחוז.

בועז סופר: לכן ברור שאם אנחנו רוצים להטיל מכס, ידינו לא קלה על ההדק.

משה גפני: הטענה שלו - -

בועז סופר: אתה מכיר אותי, ואני, דעתי היא שאי הטלת מכס פוגעת בייצור המקומי.

משה גפני: אני שואל אותך האם נכון שהגלאים שמיוצרים בארץ והגלאים שמיוצרים בחו"ל זה לא אותם גלאים, זה משהו שונה לחלוטין.

בועז סופר: הסיווג הוא אותו סיווג.

בועז סופר: היכולות - -

משה גפני: אם אני רוצה לקנות גלאי מסוים - האם ביבוא מחו"ל וגם בארץ אני יכול להשיג את אותו מוצר?

בועז סופר: קיימת תחליפיות, לא בהכרח מלאה, ויש מענה שונה למוצרים שונים.

בועז סופר: אבל, אנחנו מסווגים את הגלאים תחת אותו פרט מכס.

בועז סופר: אם היינו יכולים – ואני כבר מתחייב פה, ולהגיד – אלה גלאים שאין להם תחרות מייצור מקומי, כך אנחנו נוהגים במשך כל השנים.

בועז סופר: יכולים להעיד, גם ידידי, טמלר, שאם אנחנו מזהים מוצר שאין לו תחרות מייצור מקומי – בבקשה, אנחנו פוטרים.

בועז סופר: זו המדיניות שלנו.

בועז סופר: אני כבר מתחייב פה.

בועז סופר: אני מוכן לעשות עוד בדיקה, ואני מוכן להתחייב לוועדה.

ראובן ריבלין: אז מדוע שלא נדחה את זה?

ראובן ריבלין: סוף מעשה במחשבה תחילה.

ראובן ריבלין: אם יש שמץ - -

בועז סופר: לדעתי – לא.

ראובן ריבלין: אתה בא ואומר – אני צריך לדעת.

ראובן ריבלין: אם הגלאים המיובאים אינם דומים לגלאים המיוצרים ממילא הדבר לא יציל אף אחד.

בועז סופר: עד היום, החומר שהובא לפנינו מביא אותי לתשובה פסקנית במאה אחוז.

בועז סופר: אולי יש חומר שלא הובא בפנינו.

בועז סופר: אבל זה קצת מגוחך שלא מביאים לי את החומר לפני כן.

ראובן ריבלין: ה- 30 יום לא יהיו דרמטיים.

ראובן ריבלין: אם אנחנו ניתן לכם שבועיים להביא בפניו חומר שיוכל להביא לידי שיקול דעת נוסף- האם יש חומר נוסף?

יוסף טמלר: חובת ההוכחה על הצד - -

ראובן ריבלין: אני לא בית משפט.

ראובן ריבלין: חובת ההוכחה שלך היא לשכנע אותי.

ראובן ריבלין: אני שואל אותך:0 האם יש חומר כזכ?

נבו הראל: יש.

ראובן ריבלין: השאלה השניה – תוך כמה זמן אתה יכול להעביר אותו.

בועז סופר: מאוגוסט לא הצלחתם להעביר לנו - -

נבו הראל: 24 שעות.

נבו הראל: לא ביקשתם - -

ראובן ריבלין: 24 שעות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אתה תעביר לו תוך 24 שעות, ובשבוע הבא נדון בעניין זה.

בועז סופר: אין אחרי שבוע הבא, כי אחרי זה יפוג התוקף.

ראובן ריבלין: ידוע לי לוח הזמנים.

ראובן ריבלין: אתה תעביר לו תוך 24 שעות את החומר.

ראובן ריבלין: דרך אגב – כמה המכס?

קריאה: 12 אחוז.

קריאה: כאשר – בנוסף לזה שלא קונים יש כאן פגיעה ממשית - -

ראובן ריבלין: פתוחה בפניך הדלת.

ראובן ריבלין: טענת את כל הטענות שלך, ואם אין לך פה ישועה, הרי היועצים המשפטיים שלך יביאו בפניך את כל האפשרויות.

ראובן ריבלין: לנו יש קושי, אנחנו לא בקיאים במכס.

ראובן ריבלין: אנחנו יודעים שמכס בא כדי להגן על תוצרת הארץ.

ראובן ריבלין: אם אין פה שום הגנה, ואם גם העניין לא הגיוני, מבחינת הציבור בישראל, אנחנו נשקול זאת.

ראובן ריבלין: על כל פנים, אנחנו מבקשים ממך ככל המוקדם להעביר אליו את החומר.

ראובן ריבלין: אנחנו נקבע זאת לשבוע הבא להכרעה.

ראובן ריבלין: היום לא נתנו לכם לדבר.

ראובן ריבלין: לפני ההכרעה ניתן לכם לדבר ולפרוס את מה שתירצו.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ח-2008 (מכונות ומכשירים מכניים, ציוד חשמלי, מקליטים ומפיקים לקול, לתמונה ולקול לטלוויזיה וחלקים ואביזרים של פריטים כאלה)

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ח-2008 (מכונות ומכשירים מכניים, ציוד חשמלי, מקליטים ומפיקים לקול, לתמונה ולקול לטלוויזיה וחלקים ואביזרים של פריטים כאלה).

בועז סופר: יש מצב שבו מגיעים חלקים והשלם שונה מהמכס של סך החלקים.

בועז סופר: כמובן שיכול להיות גם מצב הפוך – שסך החלקים פטורים, והשלם – חייב.

בועז סופר: במקרה הזה אנחנו מבקשים לשנות את הכלל, ההערכה שלנו, כמיטב שיפוטנו, שמדובר על הערכה אפקטיבית, ואני אסביר למה.

בועז סופר: כאשר מדובר בחלקים פטורים, בדרך כלל אנחנו מוצאים את החלקים פטורים בפרט המהותי.

בועז סופר: ואז אין בעיה.

בועז סופר: אנחנו מגלים את המקרה ההפוך – שהשלם חייב והחלקים פטורים, ואז אנחנו מחייבים.

בועז סופר: אם אנחנו אומרים שאנחנו מסתכלים על סך השלם, הסיטואציה היא שאנחנו בעצם אומרים:

בועז סופר: כאשר סך החלקים פטורים – גם השלם יהיה פטור.

בועז סופר: ואז אנחנו לא מייצרים את האפליה.

בועז סופר: להערכתנו זו הערכה אפקטיבית.

בועז סופר: אני אומר את זה בזהירות, אבל במציאות לא גילינו את המצב ההפוך, כשבעצם המשפט הזה - - צריך להסביר שבסך הכל מדובר בטעות טכנית.

בועז סופר: קרתה שגגה שלא יישמנו את הוראות הסכם בריסל שמדינת ישראל חתומה עליו ככתבו וכלשונו.

בועז סופר: עכשיו אנחנו מבקשים לתקן וההערכה שלנו שמדובר יהיה בהפחתה אפקטיבית.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה, הצו התקבל.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (הוראת שעה)(מס' 2), התשס"ט-2008 (קלטות)

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (הוראת שעה)(מס' 2), התשס"ט-2008 (קלטות).

בועז סופר: שני נושאים.

בועז סופר: הנושא הראשון – היום במדינת ישראל, כאשר משרד המשפטים מוביל את כל הנושא של זכויות יוצרים, יש הסכם בכמה יפוצו האמנים על מדיה שמגיעה ריקה, שניתן לצרוב או להקליט עליה.

בועז סופר: הסיכום, מ- 1996 שמפצים אותם עד גובה של 5% מסך ההכנסות ממכס.

בועז סופר: דא עקא שאירעו התקדמויות טכנולוגיות כאלה ואחרות,ובסיס המס חסר, לכן אנחנו מבקשים להרחיב את בסיס המס כך שהפיצוי יהיה פיצוי הולם.

בועז סופר: לא יותר ולא פחות.

בועז סופר: אנחנו מבקשים להחיל גם קלטת וידאו וגם DVD, בעצם, כאשר כבר היום קלטת קול ו- CD בפנים.

בועז סופר: אני רוצה לציין שתוכנות מחשב לא נמצאות בחבילה הזו.

בועז סופר: אין שום הבדל.

בועז סופר: דבר נוסף זה פיצול טכני לחלוטין – משרד המשפטים ביקש לעקוב אחרי המדיות שמגיעות ולכן ביקש מאתנו לפצל בין קול לווידאו.

בועז סופר: הסכמנו, זה טכני לחלוטין.

בועז סופר: אלה שני הנושאים.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה, התקבל.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין, התשס"ט-2009 (תיקון מס' 29) מצבר לרכב.

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין, התשס"ט-2009 (תיקון מס' 29), מצבר לרכב.

בועז סופר: במצברים לרכב בעבר היתה שיטה שגם היתה מורכבת, גם לא השיגה את המטרה, וגם יצרה חיכוכים אין סופיים בין רשויות המס לבין יבואנים ויצרנים מקומיים – במקרה הזה זה אותו הדבר ממש.

בועז סופר: מה שעשינו – בחנו את הסוגיה ולכן ביקשנו לבטל את השיטה הנוכחית ולהחיל שיטה שכבר חלה מאוגוסט של מס קצוב למצבר.

בועז סופר: המשמעות היא פשוטה: יבואן או יצרן מקומי משלם 80 שקלים למצבר, ובא לציון גואל.

בועז סופר: אין ויכוחים אם החשבונית בסדר, אם יש החזרות, לגבי ה - -.

בועז סופר: דבר נוסף – השיטה הקודמת ביקשה להגן במידה מסוימת על הייצור המקומי.

בועז סופר: התפתחויות כאלה ואחרות יצרו מצב שבו הייצור המקומי אמר שכבר עדיף שנבטל הכל.

בועז סופר: כלומר – באתם לברך ויצאתם מקללים.

בועז סופר: ולכן, התייחסנו גם לזה, ולכן הטלנו מס של 80 שקלים.

בועז סופר: ישבנו עם ידידי טמלר ועוד גורמים באיגוד לשכות המסחר.

בועז סופר: את כל הבקשות שיש להם אנחנו בוחנים כרגע.

בועז סופר: זה לא הליבה, זה לא נוגע בליבה, אלא בפרשנויות כאלה ואחרות.

בועז סופר: אנחנו כמובן ישבנו, אנחנו כמובן בוחנים - -

שלמה מולה: כמה הייתם גובים עד עכשיו?

בועז סופר: אנחנו לא משנים בכלל את הכנסות המדינה.

בועז סופר: אין הבדל.

בועז סופר: להפך.

בועז סופר: שנת 2007-2008 - -

קריאה: אחוז מהמוצר.

בועז סופר: גבינו אחוז מהמוצר.

בועז סופר: במקום לגבות 80 שקלים מהמוצר - בחלק מהמוצרים זה הביא ליקור, ובחלק זה הביא להוזלה.

מירב תורג'מן: הם עשו ממוצע.

בועז סופר: בסוף 2007 ותחילת 2008 חלה עליה דרסטית במחירי מצברים.

בועז סופר: הם הוכפלו פי ופי 3, לא בגלל שהעלינו את המס, אלא בגלל מחירי העופרת בעולם שהתייקרו.

בועז סופר: לא רצינו עוד מס, לא רצינו לייקר את המצברים לאזרחי ישראל - -

שלמה מולה: אבל נניח שיש מצבר שעולה 300 שקל ומצבר שעולה 500 שקל, ואתה גובה 80 שקל פה וגם פה 80 שקל.

שלמה מולה: איפה הדיפרנציאציה?

שלמה מולה: מצבר של 800 שקל – אורך החיים שלו הוא אחר מאשר מצבר של 300 שקל.

בועז סופר: זה לא קשור לאורך החיים אלא לוולטאג'.

בועז סופר: יש אמפר מסוים שמתאים לרכב קטן.

בועז סופר: זה לא קשור.

ראובן ריבלין: אני נמצא פה בוועדת הכספים בערך משנת 88, on and off.

ראובן ריבלין: יש דברים שאנחנו לא יכולים ללמוד.

ראובן ריבלין: אני שואל אם יש מתנגדים, ואם יש אני מבין שלציבור לא נוח עם זה.

ראובן ריבלין: אז עכשיו אני אשאל, ואני אלמד אם צריך: האם לבקשת האוצר, בקשת המכס לעניין צו זה יש מתנגדים?

בועז סופר: חשוב לי להגיד – לקחנו את ההכנסות לפני עליית המחירים.

בועז סופר: היינו הגונים לגמרי.

בועז סופר: עידכון נוסף, עידכון טכני - במקום ק"ג לכתוב – כל אחד.

יוסי טמלר: אנחנו מקבלים בברכה את הצו.

יוסי טמלר: הוא עושה סדר.

יוסי טמלר: יש דבר אחד שמאד מפריע.

יוסי טמלר: שונה לא רק שיעור המס אלא השיטה.

יוסי טמלר: אם קודם זה היה לפי ערך, היום זה לפי יחידה.

יוסי טמלר: בייבוא, כל היחידות עוברות תחת הפנס של המכס.

יוסי טמלר: בייצור המקומי יש התחשבנות על בסיס הצהרה.

יוסי טמלר: אנחנו מבקשים, במסגרת חוק מס קניה - -

ראובן ריבלין: זה לא לעניין זה.

ראובן ריבלין: אני מבין את הערתך, וטוב שהיא נרשמה.

ראובן ריבלין: אתה אפילו מברך.

חזקיה ישראל: אנחנו מברכים על הצו.

חזקיה ישראל: קיימנו על זה דיון ואנו מברכים.

ראובן ריבלין: אני מבקש להביא את העניין להצבעה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: פה אחד.

ראובן ריבלין: תיקון מס' 29 אושר.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 2), התשס"ט-2008 (תערובות דגים, מחליפי חום באמצעות לוחות)

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 2), התשס"ט-2008 (תערובות דגים, מחליפי חום באמצעות לוחות).

בועז סופר: לפני מספר שנים ערכנו רפורמה יחד עם משרד החקלאות.

בועז סופר: נפלה טעות סופר, מה שקרה – נוצרה פרצה שדרכה אפשר להביא תערובות דגים מסוימות ובעצם במכס מופחת.

בועז סופר: אני מזכיר שוב : המכס, מטרתו להגן על ייצור מקומי, גידול מקומי.

בועז סופר: משרד החקלאות האיר את עינינו ולכן אנחנו מבקשים לתקן את הפרצה.

בועז סופר: אנחנו מבקשים לא לשנות את המהות.

בועז סופר: כל תערובות הדגים היו ממוסות ב- 11 שקלים לק"ג.

בועז סופר: אנו מבקשים פשוט לסגור את הפרצה, להפוך אותה למצב אחיד.

בועז סופר: סוגיה שניה – סוגית מחליפי החום.

בועז סופר: אנחנו מבקשים להבהיר את עמדתנו ואנחנו פה רוצים ליצור מצב שיש מיסוי אחיד על חלפים, כאשר מחליפי חום, יש ויכוח על סיווג, אנחנו מבקשים להסיר את הספק איפה זה מסווג – באיזה סעיף, ולכן אנחנו מבקשים שיהיה מיסוי אחיד על חלפים באשר הם.

ראובן ריבלין: הגיוני.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שרוצה לומר את דברו?

ראובן ריבלין: אין.

ראובן ריבלין: אני מבקש להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: אין נגד, אין נמנעים, פה אחד אושר.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 11), התשס"ט-2009 (אגוזי מקדמיה)

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 11), התשס"ט-2009 (אגוזי מקדמיה).

בועז סופר: שיטת המיסוי היתה עד היום מס קצוב פלוס, אך לא יותר אחוזים.

בועז סופר: אנחנו משנים את השיטה.

בועז סופר: עלול להיות מצב תיאורטי לגמרי שיש פה העלאת מכס.

בועז סופר: צריך להבהיר: מדובר פה על הפחתה, לכל דבר ועניין.

בועז סופר: אם ערך המוצר בהשוואה למוצר הנוכחי הוא פי 10 או פי 20, אז יכול להיות מצב שבו, מתמטית, יש עליית ערך.

בועז סופר: זה לא משהו שקורה, אבל אנחנו רוצים להבהיר, ולמען הסר ספק - זו הפחתה הלכה למעשה.

ראובן ריבלין: יש מי שמתנגד?

ראובן ריבלין: אין.

ראובן ריבלין: נעבור להצבעה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה, הצו עבר פה אחד.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 14), התשס"ט-2009 (פיסטוק, מאייד)

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 14), התשס"ט-2009 (פיסטוק, מאייד).

ראובן ריבלין: בעניין זה קיבלתי הערות שאני מבקש לדון בהם בנושאים בינלאומיים, והשאלה עד כמה דחוף לך העניין.

בועז סופר: מאד.

ראובן ריבלין: הואיל ואנחנו כבר מאחרים לישיבה הבאה, אני מציע שנדון בזה בשבוע הבא.

ראובן ריבלין: האם יש דחיפות?

קריאות: - -

בועז סופר: כן, יש דחיפות.

בועז סופר: אנחנו סבורים שמרבית הפיסטוק במדינת ישראל מקורו באיראן, למרות שזו ארץ שאסורה בייבוא.

בועז סופר: יש פה בעצם מצב שאנחנו עומדים גם מול הטורקים וגם מול האמריקאים, וכמובן – עוד מדינות נוספות.

בועז סופר: אנחנו מבקשים להטיל מכס אך ורק על מדינות שאין לישראל הסכם אתן.

בועז סופר: זה אומרף לא על טורקיה, לא על ארצות הברית, ולא על WTO.

בועז סופר: הפשרה שאני כבר מציע, ושמעתי, הגיעו יבואנים ואמרו – אנחנו מביאים ממדינה מסוימת.

בועז סופר: זה ממש לא משנה בעיניי איזו מדינה, כרגע.

שלמה מולה: גם איראן לא איכפת לך?

קריאות: - - -חברה ב- WTO.

בועז סופר: בסיטואציה הזו, אני מבקש מהוועדה בגלל הדחיפות שיש, שחברי הכנסת יאשרו את הצו.

בועז סופר: הפשרה שאני מציע היא שאתם תקבלו את התחייבותי שאני אגיש לשר האוצר מחר לאישור צו שנותן עוד מכסה של 200 טון פטורים מה – WTO.

בועז סופר: לא צריך לשנות את הצו הנוכחי.

מירב תורג'מן: - -

ראובן ריבלין: האם אישור הצו הזה תורם ליחסינו עם מדינות שיש לנו אתן הסכמים, לעניין זה?

בועז סופר: מאד מאד מאד.

ראובן ריבלין: האם הוא לא פוגע בהן?

קריאה: לחלוטין לא.

ליאון אביגדורי: אנחנו חושבים שיש כאן הטעייה של הוועדה.

ליאון אביגדורי: אני מייצג סקציה של יבואני הבוטנה ממספר ארצות רב.

ליאון אביגדורי: יבואני בוטנה מייבאים מדרום אפריקה, מטורקיה, ויש בדרך יבוא בוטנה מדרום אמריקה.

ליאון אביגדורי: הלחץ כדי להטיל מס על יבוא הבוטנה מהמקורות האלה הוא אך ורק מצדה של שגרירות ארצות הברית.

ליאון אביגדורי: למרות שארצות הברית מקבלת פטור על חלק גדול מהאגוזים שהיא מייצאת למדינת ישראל כנראה שהלובי של המגדלים בקליפורניה הוא מאד חזק, ולכן שגרירות ארה"ב דורשת להפעיל את הצו, דהיינו שהצרכן הישראלי יצטרך לתת סובסידיה למגדל בקליפורניה.

ליאון אביגדורי: הבוטנה הוא מוצר תקני לכיבוד אורחים בארץ.

ליאון אביגדורי: אין כל סיבה שאנחנו - - הבוטנה האמריקאי הוא אמנם יקר יותר קצת, אך הוא בוטנה ממדרגה ראשונה.

ליאון אביגדורי: הוא הטעים ביותר.

ליאון אביגדורי: הבוטנה שהחברים שלנו מייבאים הוא באיכות נמוכה יותר מאשר הבוטנה האמריקאי.

ליאון אביגדורי: הוא נצרך על ידי עמך.

ליאון אביגדורי: אין כל סיבה.

ליאון אביגדורי: שגרירות ארה"ב גם לא היססה פעם לשלוח למשרדי מרגלת כדי לקבל נתונים - -

שלמה מולה: מאחר שהנושא נראה מסובך אני מבקש דחייה של שבוע, למרות בקשתו של סופר.

ראובן ריבלין: אני נעתר לבקשתך.

ראובן ריבלין: נקיים בשבוע הבא דיון יותר נרחב.

ראובן ריבלין: דרך אגב, טיפוח יחסים עם מדינות ידידותיות – אינו דבר גרוע.

ראובן ריבלין: אני לא רואה בכך איזשהו טעם לפגם.

בועז סופר: - - אני אסביר למה.

בועז סופר: אני יכול להביא לשר האוצר את אישורו של הצו החדש, שלכאורה זו רוח הפשרה.

בועז סופר: היה והצו המקורי לא אושר - -

ראובן ריבלין: אתה צודק.

ראובן ריבלין: הצהרתך תהיה נכונה - -

בועז סופר: היא תקפה.

בועז סופר: אני לא מושך אותה - -

ראובן ריבלין: אני לא התכוונתי.

ראובן ריבלין: אנחנו נדון במכלול הנושאים האלה.

בועז סופר: אביא לך את טיוטת הצו, שתונח בפניך.

בועז סופר: היו"ר ראובן ריבלין: במאה אחוז.

בועז סופר: רק שאני לא רוצה לקבל דבר בדרך שבה אחר כך - - נא להזמין את נציגי האגף הכלכלי של משרד החוץ.

בועז סופר: משרד החקלאות יודע, הוא יהיה פה.

בועז סופר: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 18), התשס"ט-2009 (תבלינים שונים )

ראובן ריבלין: אנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 18), התשס"ט-2009 (תבלינים שונים)

בועז סופר: בדיוק כמו 10 – הורדנו את המגבלה.

ראובן ריבלין: יש מי שמתנגד?

ראובן ריבלין: – אין.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: תודה, תיקון מס' 18 אושר פה אחד.

ראובן ריבלין: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 19), התשס"ט-2009 (טובין אחרים לטלוויזיה)

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 19), התשס"ט-2009 (טובין אחרים לטלוויזיה).

בועז סופר: זה דומה לגמרי לגלאים.

בועז סופר: כאשר היה ויכוח, בית המשפט פסק באופן מפורש שממירים מסוג LLB בעצם לא צריכים להסתווג כפי שהמכס ביקש לסווג אותם.

בועז סופר: אנחנו מבקשים ליישם את פסק הדין ונפטור את הממירים מסוג LLB.

בועז סופר: אנחנו לא רוצים לפטור את יתר הממירים.

בועז סופר: יישמנו את פסק הדין.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: אני קובע שתיקון 19 עבר פה אחד.

ראובן ריבלין: צו היטלי סחר (היטל יבוא הנובע מהסכם העדפה )(הוראת שעה), התשס"ט-2009

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל צו היטלי סחר (היטל יבוא הנובע מהסכם העדפה )(הוראת שעה), התשס"ט-2009

צביקה כהן: זה צו רוטיני שבא כל שנה, זה .

צביקה כהן: הסכם הסחר עם ארצות הברית.

צביקה כהן: אין בו שינויים, הוא בא לכאן לכל שנה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה, הצו עבר פה אחד.

ראובן ריבלין: תקנות מס ערך מוסף (תיקון), התשס"ט-2009

ראובן ריבלין: אנו עוברים ל תקנות מס ערך מוסף (תיקון), התשס"ט-2009.

איריס ויינברגר: תקנות מס ערך מוסף קובעות שימוש לצורך עצמי.

איריס ויינברגר: ברגע שקבלן בונה בניין ומשכיר את הבניין למגורים, ההשכרה הרי פטורה.

איריס ויינברגר: התקנות קובעות שימוש לצורך עצמי והמשמעות היא שבמועד ההשכרה הקבלן מתחייב על הערך של הדירה.

איריס ויינברגר: על ידי זה הוא גם יכול לקזז את התשומות במהלך הבניה.

איריס ויינברגר: עד סוף שנת 2005 היתה הוראת שעה שאיפשרה לקבלנים במשך שנתיים להשכיר למגורים את הדירה מבלי להתחייב במלוא המס על ערך הדירה.

איריס ויינברגר: בתקופה הזו לא האריכו את הוראת השעה.

איריס ויינברגר: המטרה של התיקון היא לקבוע את הוראת השעה כהוראה קבועה.

איריס ויינברגר: המשמעות היא להקל על הקבלנים.

איריס ויינברגר: ראינו שאין ניצול לרעה של הוראת השעה.

איריס ויינברגר: שיוכלו במשך שנתיים – כשקבלן לא מצליח במשך שנתיים למכור את הדירה, הוא יכול במשך שנתיים להשכיר אותה למגורים ורק לאחר מכן להתחייב במלוא מס הערך המוסף.

שלמה מולה: אז הוא מוכר את הדירה כדירה יד שניה?

איריס ויינברגר: לא.

איריס ויינברגר: הוא מוכר את הדירה כדירה שהושכרה במשך שנתיים.

ראובן ריבלין: קבלנים שבנו דירות ולא יכלו למכור.

שלמה מולה: אני שואל בתמימותי – אם קבלן בנה דירה והשכיר אותה במשך שנתיים.

שלמה מולה: ערך הדירה בכל מקרה נפגע, משימוש של שנתיים.

שלמה מולה: אני שואל: האם אין פה בעיה?

איריס ויינברגר: פשוט – אין לזה היבטים של מס ערך מוסף.

איריס ויינברגר: מבחינת מס ערך מוסף – במועד שהוא מוכר את הדירה, כשחולפות השנתיים הוא משלם מע"מ לפי הערך של הדירה.

שלמה מולה: בטוח שאנחנו מקלים על הקבלן.

שלמה מולה: לא בטוח שהאזרח מרוויח .

איריס ויינברגר: האזרחים מרוויחים בהיבט הזה שאפשר להשכיר דירות למגורים.

איריס ויינברגר: זה מגדיל את היצע הדירות להשכרה.

איריס ויינברגר: התיקון הנוסף שנכנס כאן מכניס לכאן את חוק השכרה למגורים שעבר בכנסת הקודמת, שבמקרה הזה, מאחר שהבניינים האלה שייבנו, ברגע שיאושרו, בינתיים עוד חזון למועד, הדירות האלה, שיושכרו למגורים, גם כן לא ייחשבו כשימוש לצורך עצמי.

איריס ויינברגר: בהיבט הזה, חוק השכרה למגורים הולך באותו מסלול כמו חוק עידוד השקעות הון.

איריס ויינברגר: שם המשמעות היא שאי אפשר לנכות תשומות, אבל הדירות, בהשכרה שלהן, פטורות ממס ערך מוסף.

ראובן ריבלין: אני חושב שהדבר הזה חשוב ביותר כתוצאה מהמצב במשק וההתפתחויות, והדברים שבאים לפניכם, והשינויים במצב המדיני.

ראובן ריבלין: אנחנו נתקלים במצב שבו אנחנו חייבים לתת מענה והבקשה היא על דעת האוצר, אני חושב שאנחנו צריכים להיענות לה.

ראובן ריבלין: האם יוסי גורדון מאיגוד הקבלנים רוצים להוסיף?

ראובן ריבלין: אנחנו מתכוונים לאשר את זה.

יוסי גורדון: אנחנו בהחלט תומכים, ביקשנו את זה מהאוצר.

ראובן ריבלין: הבקשה היא בהחלט צודקת, בנסיבות העניין ובכלל.

ענת מימון: לגבי התחילה - תחולה רטרואקטיבית – מ – 2005.

איריס ויינברגר: כדי שלא יעשו תשומות לאחורה בתקופה שבה לא היתה הוראת שעה.

ראובן ריבלין: אני מעלה את הנושא להצבעה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: תודה, מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בהימנעות חבר הכנסת מולה ובהסכמת יתר החברים – אושר.

ראובן ריבלין: אני מודה לכם, הישיבה הזו נעולה.