ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 424, 2011-06-06 10:30

אלכס מילר: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אלכס מילר: אני מבין שיש לנו מצגת.

אלכס מילר: האם יש כאן גופים המתעסקים עם זה בשטח?

שר-שלום ג'רבי: כן, יש כאן נציגי האגודה להתנדבות, שזו האגודה הכי גדולה, גם בקרב המגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: עמותת שוויון בדרך.

שר-שלום ג'רבי: זו עמותה ערבית.

אלכס מילר: אנחנו נתחיל איתך, ונמשיך הלאה.

שר-שלום ג'רבי: אני אתחיל עם דברים כלליים על השירות האזרחי.

שר-שלום ג'רבי: מה זה השירות האזרחי הלאומי?

שר-שלום ג'רבי: השירות מיועד לכל מי שקיבל פטור מצה"ל או לא נקרא להתגייס, מכל הקבוצות ומכל המגזרים.

שר-שלום ג'רבי: השירות מיועד לגיל 18 ועד 24, כאשר בגיל 24 הם מסיימים את השירות הלאומי.

שר-שלום ג'רבי: השירות נמשך על פני תקופה של שנה אחת לפחות.

שר-שלום ג'רבי: כרבע מהמתנדבים ממשיכים לשנה אחת נוספת.

שר-שלום ג'רבי: השירות נעשה בהתנדבות, והוא מתבצע אצל מפעיל.

שר-שלום ג'רבי: השירות מתבצע במשרדי הממשלה בתחומים רבים.

שר-שלום ג'רבי: בנוסף, השירות מתבצע גם במסגרת עמותות אזרחיות רבות.

שר-שלום ג'רבי: לאחר תום השירות, זכאים המתנדבים, מכל המגזרים, להטבות מהקרן להכוונת חיילים משוחררים, כמו חיילים עורפיים לכל דבר.

שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים הכולל בשירות האזרחי-לאומי, גם מהמגזר החרדי, גם מהמגזר הערבי, גם נוער בסיכון, גם בעלי צרכים מיוחדים, הוא 14,235.

שר-שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים בשירות האזרחי-לאומי: בשירות לאומי כללי ישנם 10,902 מתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: כלומר 77%.

שר-שלום ג'רבי: במגזר החרדי אנחנו עומדים על 1,781 מתנדבים, ובמגזר הערבי אנחנו עומדים על 1,552 מתנדבים.

אלכס מילר: האם העלייה היא בכל המגזרים?

שר-שלום ג'רבי: כן.

שר-שלום ג'רבי: העלייה היא בכל המגזרים, גם בשירות הלאומי הכללי, גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי.

שר-שלום ג'רבי: במגזר החרדי רואים את זה בצורה משמעותית.

שר-שלום ג'רבי: אם לפני שנה עמדנו על 1,100, היום אנחנו עומדים על 1,781.

שר-שלום ג'רבי: סך כל הבנים בשירות הלאומי, חוץ מהמגזר החרדי, הוא 767.

שר-שלום ג'רבי: הגענו למגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים מהמגזר הערבי הוא 1,552 מתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: ישנם חסמים לשירות במגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: היה חסם גדול מאוד בקשר עם משרד הביטחון.

שר-שלום ג'רבי: בסוף השירות המתנדבים קיבלו מכתב ממשרד הביטחון, וזה דבר שהפריע מאוד למגזר.

שר-שלום ג'רבי: עם כניסתי לתפקיד, אני הוריתי מייד שהמכתבים האלה, שבהם מצוינים בסך הכל ההטבות של המתנדבים, ייצאו מהמנהלת.

שר-שלום ג'רבי: כעת כל המכתבים יוצאים מהמנהלת ולא ממשרד הביטחון, כך שאין שום קשר למשרד הביטחון בנושא של השירות האזרחי-לאומי.

שר-שלום ג'רבי: ישנה התנגדות של ההנהגה הערבית.

שר-שלום ג'רבי: ועדת המעקב של ערביי ישראל הביעה התנגדות נחרצת לשירות האזרחי-לאומי.

שר-שלום ג'רבי: ישנה גם בעיה של תחבורה ציבורית במגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: תדירות התחבורה הציבורית אינה מספקת במגזר הערבי, וזה דבר המקשה על ניידות המתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: בנוסף, ישנם תפקידים במשרדים הממשלתיים הדורשים סיווג ביטחוני, וזה גם מקשה.

שר-שלום ג'רבי: שליטה בשפה העברית – זו דרישה הכרחית במשרדים הממשלתיים.

שר-שלום ג'רבי: עכשיו אנחנו בונים פרויקט חדש במגזר הערבי, כך שכל מתנדב ומתנדבת מהמגזר הערבי – ויושבת כאן רותם ממשרד האוצר, והיא יודעת שזה בעזרתם הרבה – יוכל להשתתף בקורסי עברית, כדי שיהיה להם קל יותר גם להשתלב אחרי זה במעגל התעסוקה.

שר-שלום ג'רבי: פיזור גיאוגרפי של הכפרים והיישובים הערביים - לא בכל מקום אנחנו יכולים להכניס מתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: ההתפלגות בין תחומי ההתנדבות במגזר הערבי – כפי שאתם רואים 59% מכלל המתנדבים זה בחינוך.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו מדברים על 914 מתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: אגב, זה הביקוש הגדול בקרב המתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לזכור, שרוב המתנדבים הן בנות.

שר-שלום ג'רבי: יש להן עניין גדול לשרת דווקא בבתי ספר ובגנים.

שר-שלום ג'רבי: הן רואות בכך מסלול שיכול לקדם אותן.

שר-שלום ג'רבי: התחומים הבאים הם בריאות ומשפט.

שר-שלום ג'רבי: בהמשך אני אתייחס לפילוח.

שר-שלום ג'רבי: נתוני המתנדבים בקהילה ומחוץ לקהילה – אנחנו צריכים לזכור, שהמתנדבים בשירות האזרחי מהמגזר הערבי משרתים לרוב בתוך המגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: 75% משרתים בתוך המגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: הם לא הולכים ומשרתים בירושלים או בתל אביב, אלא רק בכפרים שלהם ובמועצות שלהם.

שר-שלום ג'רבי: 25% מתנדבים מחוץ לקהילה: בתי חולים, בתי משפט ומד"א, משטרה וביטוח לאומי, וגם שם הם נותנים שירות, בין היתר, גם למגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: לפני שבועיים הייתי בסיור בבית החולים רמב"ם, ונתקלתי במתנדבת נהדרת מהמגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: כאשר בא קשיש מהמגזר הערבי, שלא ידע לדבר עברית, היא הדריכה אותו.

שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין, שהמטרה של השירות האזרחי-לאומי במגזר הערבי היא לטובת הציבור ולטובת הקהילה במגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: כפי שאמרתי, מתוך 1,552 מתנדבים 90% הן בנות ו-10% הם בנים.

שר-שלום ג'רבי: משך ההתנדבות – 85% מתנדבים שנה אחת.

שר-שלום ג'רבי: 15% מתנדבים גם שנה שנייה.

שר-שלום ג'רבי: פילוח לחינוך פורמאלי ובלתי פורמאלי - 914 מתנדבים בחינוך.

שר-שלום ג'רבי: הדרישה הגדולה היא לשרת בחינוך.

שר-שלום ג'רבי: סך הכל 662 מתנדבים בתוך בתי הספר והגנים.

שר-שלום ג'רבי: 176 תקנים הם לטובת צמצום פער דיגיטאלי.

שר-שלום ג'רבי: 77 תקנים זה למען בטיחות בדרכים.

שר-שלום ג'רבי: במגזר הערבי מספר תאונות הדרכים הוא פי שניים מהאחוז שלהם.

שר-שלום ג'רבי: המתנדבים הם מקנים הרגלי למידה בכל הנושא של מניעת תאונות דרכים.

שר-שלום ג'רבי: התחום השני, המבוקש מאוד במגזר, הוא תחום הבריאות.

שר-שלום ג'רבי: מדובר על 353 תקנים.

שר-שלום ג'רבי: 38% משרתים בבתי חולים, 48% משרתים בקופות חולים ביישובים שלהם, 27% משרתים במד"א ו-22% מתנדבים בבריאות הציבור: טיפות חלב והסברה על בריאות ביישובים, בכפרים ובמועצות.

שר-שלום ג'רבי: משרד לביטחון פנים – 74% משרתים בפרויקט "עיר ללא אלימות", שאנחנו מתעתדים להגדיל אותו בצורה משמעותית.

שר-שלום ג'רבי: זו הסברה ועזרה.

שר-שלום ג'רבי: זה פרויקט שבחודשים האחרונים עלה למודעות הציבור.

שר-שלום ג'רבי: זה פרויקט מצוין.

שר-שלום ג'רבי: בקרב בתי הספר ובקרב הגנים - עוזרים לילדים באופן פרטני.

שר-שלום ג'רבי: 21% מתנדבים במשטרה, ובסך הכל 6 מתנדבים ,5%, מתנדבים בשב"ס.

שר-שלום ג'רבי: המתנדבים במגזר הערבי, כמו במגזר היהודי וכמו במגזר החרדי, הם מתנדבים מצוינים, שרוצים לבוא, לתת ולתרום מזמנם לטובת הציבור שלהם ביישובים שלהם.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו מאוד מעודדים אותם.

שר-שלום ג'רבי: למרות הקשיים שהם נוחלים – ויושבים כאן גם אנשי חינוך מהמגזר – אנחנו מתמודדים עם זה, ואנחנו מקווים שבספטמבר התקנים יגדלו.

שר-שלום ג'רבי: יש ביקוש גדול מאוד.

שר-שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד, שכך נוכל לעזור לחברה במגזר הערבי ביתר עוז, ביתר שאת.

אלכס מילר: בישיבה הקודמת בה דיברנו על נקודות לטובת העניין של התעסוקה, ציינת שהיום אין בעיה מבחינת התקנים וכי הבעיה היא אחרת.

אלכס מילר: השאלה היא, האם אנחנו נמצאים עדיין באותו מצב, שמי שבא ברוך הבא.

אלכס מילר: הבעיה היא, שחלק גדול מאוד פשוט לא רוצה להגיע.

שר-שלום ג'רבי: אדוני היו"ר, אני אומר באחריות: לא יהיו בחור או בחורה מהמגזר הערבי שירצו לשרת שירות אזרחי-לאומי ולא יהיה להם תקן.

שר-שלום ג'רבי: יש לנו היצע גדול מאוד.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו נעמוד בכל ביקוש ובכל דרישה מהמגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו פותחים פרויקטים חדשים מאוד מעניינים על פי הביקוש של המתנדבים עצמם ועל פי הביקוש של ההנהגה ביישובים מסוימים בהם יש לנו שיתוף פעולה.

שר-שלום ג'רבי: לא יהיה מצב שמישהו ירצה להתנדב במסגרת שירות אזרחי-לאומי, והוא לא יתנדב.

אלכס מילר: האם יש לכם מנגנון מעקב אחרי כל אלה שסיימו את המסגרת של ההתנדבות, האם הם נקלטו במערכת ההשכלה הגבוהה וכו'?

שר-שלום ג'רבי: זו שאלה מצוינת.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו עובדים עכשיו על עבודה ביחד עם בני פפרמן ממשרד התמ"ת, כדי לבדוק כמה מאלה שסיימו עד עכשיו השתלבו במעגל התעסוקה, כמה מהם הלכו לאקדמיה וכמה נשארו בבית.

שר-שלום ג'רבי: אני מסייר לפחות פעם ב-10 ימים במגזר הערבי, ואני יכול לומר מהפגישות שלי עם אלה שמתנדבים, שרובם רוצים ללכת לאקדמיה, רוצים להשתלב.

שר-שלום ג'רבי: מדובר בבנים ובבנות איכותיים מהמגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: אלה חבר'ה מצוינים, שמחנכים אותם לבוא, להתנדב ולתרום לחברה שלהם.

אלכס מילר: אני רוצה לשמוע את נציגי העמותות שמפעילים.

אלעד שמיר: אני מנהל המערך הערבי באגודה להתנדבות.

אלעד שמיר: היום יש כ-400 מתנדבים, כאשר לקראת שנה הבאה תהיה עלייה לכיוון ה-500.

אלעד שמיר: כמו שמנהל המנהלת אמר, המתנדבים עובדים בכל התחומים.

אלעד שמיר: אנחנו רואים עלייה בהיענות.

אלעד שמיר: ישנם חסמים בעבודה היומיומית, ומאוד היינו רוצים שמשרד החינוך וועדת החינוך יקלו עלינו.

אלעד שמיר: אמרנו ש-60% מתנדבים במשרד החינוך.

אלעד שמיר: חוזר מנכ"ל לא מעגן את הפעילות של השירות הלאומי, לא של המתנדבים ולא של העמותות בבתי הספר.

אלעד שמיר: עיגון של הנושא הזה בחוזר מנכ"ל יכול להגן על המנהלים שרוצים להפעיל את הפרויקט, וגם להגן על המתנדבים עצמם שנמצאים במערכת החינוך.

אלכס מילר: מה זאת אומרת להגן?

אלעד שמיר: למשל, מול התנגדות של הרשות מקומית, של ועד הורים או של מפלגה כזו או אחרת.

אלעד שמיר: כך מי שרוצה להפעיל את זה יהיה מוגן.

אלעד שמיר: כלומר, לפי חוזר מנכ"ל הוא יכול לאפשר את זה.

אלכס מילר: איך אתה רואה את ההגנה?

אלכס מילר: הגנה מפני תקיפה פיזית?

אלכס מילר: מפני מה?

אלעד שמיר: מפני התנגדות כללית לשלוח את הילדים שם, לשתף פעולה עם הפעילות שהמתנדבים מפעילים ביישובים עם כל בני הנוער.

אלעד שמיר: למנהלי בתי הספר יש כוח אדיר כמנהיגות מקומית היכולה לפתח את הנושא הזה.

אלעד שמיר: חוזר מנכ"ל יכול לעגן את הפעילות הזו כחלק מהפעילות השוטפת.

אלכס מילר: האם יש עוד מי שרוצה להוסיף?

אלי ומפהיימר: לפני כ-5 שנים כאשר הגיעו המתנדבים הערבים במספרים בודדים, זיהינו שיש רצון גדול של מתנדבים לעסוק בתחומי החינוך.

אלי ומפהיימר: ככל שיהיו יותר תקנים בתחומים של חינוך ורווחה בתוך המגזר הערבי בקהילה, אנחנו נוכל יותר ליצור מודעות חיובית לשירות הלאומי, למרות ההתנגדות הקיימת היום.

אלי ומפהיימר: מנהל בית ספר שעובד איתנו בתחום אמר, שככל שמגיעים אליו יותר מתנדבים או מתנדבות ועושים שם טוב בקהילה, זה יוצר פחות התנגדות בנושא הזה.

אלכס מילר: יש לנו נציגים מעמותות "עמינדב" ו"שלומית".

יאיר אלון: ב"עמינדב" משרתות כמה עשרות בנות.

יאיר אלון: אנחנו בעיקר נמצאים במגזר הדרוזי.

יאיר אלון: ישנה התנגדות, אבל הזמן עושה את שלו, ולאט-לאט חודרים יותר ויותר.

יאיר אלון: אנחנו רואים בזה חשיבות מאוד גדולה.

יאיר אלון: יש לנו גם קבוצות בודדות של ערבים, אבל שם אנחנו נמצאים במינון קצת יותר נמוך.

אלכס מילר: נמצא איתנו מנהל בית ספר.

אלכס מילר: האם תוכל לספר מה קורה אצלך?

עלי זחאלקה: אני רוצה לברך על הפגישה הזאת, על הישיבה של הוועדה.

עלי זחאלקה: לדעתי, זה נושא מאוד חשוב בהתהוות של המרקם של הצעירים במגזר הערבי בכלל, וביישוב שלי בפרט.

עלי זחאלקה: מזה 5 שנים אני מוביל נושא של התנדבות – שירות קהילתי-אזרחי בוואדי ערה.

עלי זחאלקה: אני עובד מול האגודה להתנדבות ועם החברים כאן.

אלכס מילר: בשבוע הבא אנחנו מקיימים אצלך סיור של הוועדה.

עלי זחאלקה: אנחנו נשמח לארח אתכם.

עלי זחאלקה: אני הייתי רוצה להעלות שתי נקודות: האחת, היא פתיחת בתי ספר נוספים ומוסדות ציבור נוספים בפני המתנדבים.

עלי זחאלקה: כמו שהחברים הזכירו, את זה אפשר לעשות על ידי עיגון הדברים בחוזר מנכ"ל.

עלי זחאלקה: זה מאוד חשוב.

עלי זחאלקה: מנהל בית ספר שלא יפעל על פי הוראות חוזר מנכ"ל ולא יקלוט את המתנדבים, זה לא לטובת בית הספר וזה גם לא לטובתו.

עלי זחאלקה: הדבר השני, נושא שהוא לא פחות חשוב, זה הנושא של העדפת בוגרי השירות הלאומי במשרד החינוך או במשרדי הממשלה השונים.

עלי זחאלקה: כל הסיפור הזה של אי העדפתם פוגע בהם ובכל נושא ההתנדבות, למרות שזה מתקדם מבחינה חוקית.

עלי זחאלקה: קראנו וראינו בתקשורת.

אלכס מילר: יש הצעת חוק שמתקדמת איפשהו.

עלי זחאלקה: אני מקווה שזה יעבור, ושתהיה העדפה למי שתרם שנה-שנתיים אל מול מי שלא תרם.

עלי זחאלקה: אנחנו התחלנו את מסגרת הפעילות לפני 5 שנים עם 4 בנות שהתנדבו כסייעות למורות בכיתה א'.

עלי זחאלקה: בכל שנה המספר גדל, והיום הגענו ל-43 בנות.

עלי זחאלקה: החלוקה שלהן באזור וואדי ערה, היא מבאקה ועד אום אל פאחם: בתי ספר, קופות חולים, מתנ"סים, לשכות הרווחה.

עלי זחאלקה: הן מלוות ילדים של החינוך המיוחד, ילדים פגועים שמתקשים, אפילו בהסעות בשעות אחר הצהריים לכל מיני פעילויות חוץ.

עלי זחאלקה: יש עידוד של חלק ממנהלי מחלקות הרווחה, שמבקשים שנקצה עוד מתנדבים ומתנדבות לפעילות בנושאים שונים בתחום הרווחה.

עלי זחאלקה: מסגרת החינוך זאת המסגרת העיקרית היכולה לקלוט מתנדבים.

עלי זחאלקה: שם אנחנו עדיין מתקשים להתרחב.

עלי זחאלקה: בתי ספר בודדים באזור וואדי ערה הם אלה שקולטים את המתנדבים.

עלי זחאלקה: אנחנו עדיין מתקשים לשכנע מנהלים.

עלי זחאלקה: הכל נעשה על בסיס אישי.

עלי זחאלקה: אני משכנע מנהלים לקלוט מתנדבים ומתנדבות.

עלי זחאלקה: אני מקווה, שהוועדה תגרום לכך שיהיה חוזר מנכ"ל שיעגן את הדברים ויחייב אותנו מנהלי בתי הספר.

עלי זחאלקה: זה כוח עבודה שבא ומסייע לנו בתוך בית הספר לשיפור רמת הלימודים, ועוזר למורות ולמורים.

עלי זחאלקה: אני אומר את זה מתוך ניסיון.

עלי זחאלקה: אפשר לבדוק את זה בתוך בתי הספר בהם המורות של כיתות א' קיבלו מתנדבים.

עלי זחאלקה: המורה צריכה להתמודד מול 35-40 ילדים, וזה עוזר כאשר יש מתנדבת המסייעת בידה מול קבוצת ילדים מתקשים או ילדים שהם עם בעיות מיוחדות.

עלי זחאלקה: אנחנו משתדלים לתת לכל מורה בכיתה א' בת שירות המסייעת בידה.

עלי זחאלקה: הנושא מאוד חשוב, למרות שאנחנו בתחילת הדרך.

עלי זחאלקה: לדעתי, יש ליישם את זה.

עלי זחאלקה: אני מברך על כך, שאנשי האגודה מצליחים להשיג תקנים נוספים בתחומים נוספים.

עלי זחאלקה: אני מקווה, שנצליח לגייס מתנדבים, במיוחד בקרב הבחורים הצעירים שיצטרפו לפעילות בנושא הזה.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: נציגי העמותה לשוויון חברתי, בבקשה.

רבאח ריזק: אני באתי לכאן לדבר על כמה דברים, אבל בעיקר על ההתנגדות הקיימת במגזר הערבי.

רבאח ריזק: כל הזמן מצהירים המתנגדים, שהם הצליחו להיכנס לבתי הספר הערביים – 58% נכנסו לבתי ספר הערבים - ולהטיח נגד השירות האזרחי-הלאומי.

רבאח ריזק: אני שואל למה?

רבאח ריזק: לדעתי, צריכה להיות הטחה מצד אחר.

רבאח ריזק: כלומר, צריך להיות פרסום של משרד החינוך.

רבאח ריזק: אני חושב, שלמשרד החינוך יש אחריות בהסברת הנושא כמו שצריך, במיוחד בתיכונים.

רבאח ריזק: זו מטלה מאוד חשובה.

רבאח ריזק: יש חוסר מאוד גדול, בעיקר בנושאים שלומדים בבתי ספר תיכוניים.

רבאח ריזק: צריכים לעשות סילבוס מסודר על השירות האזרחי-לאומי, להסביר את הנושא לעומק.

רבאח ריזק: מצד שני, אני הייתי ממליץ לשבת עם המתנגדים.

רבאח ריזק: מי אלה המתנגדים?

רבאח ריזק: ראשי המגזר הערבי.

אלכס מילר: הביאו לי גם קמפיין מאוד אכזרי כנגד השירות האזרחי.

אלכס מילר: ישנן תמונות מצערות, שמפיצים אותן במערכת החינוך במגזר הערבי.

אלכס מילר: איך אתם באמת מתמודדים עם הדברים האלה?

רבאח ריזק: זה מאוד קשה.

רבאח ריזק: אני אתן לגברת מרלין להעלות דוגמא.

אלכס מילר: איך הדברים האלה בכלל נכנסים?

אלכס מילר: אפשר להעביר את התמונות.

אלכס מילר: אלה ממש תמונות של הסתה.

אלכס מילר: איך זה נכנס לתוך המנגנון של מערכת החינוך הממלכתי?

שר-שלום ג'רבי: זה לא נכנס למערכת של בתי הספר.

שר-שלום ג'רבי: זה קמפיין של עמותה פרטית בשם "בלאדה".

אלכס מילר: איפה הם עשו את הפרסום?

שר-שלום ג'רבי: בעיתונות שלהם.

שר-שלום ג'רבי: הם הפיצו פרסום: "מי שרוצה לזכות בפרס של 700 דולר – שיעשה פרסום הכי טוב.

שר-שלום ג'רבי: 500 דולר פרס שני ו-300 דולר פרס שלישי".

שר-שלום ג'רבי: הם זכו כבר, וגם היה סרטון.

שר-שלום ג'רבי: אלה חלק מהדברים שיש במגזר, אבל זה לא נכנס לבתי הספר, עד כמה שאני יודע.

רבאח ריזק: אני רוצה שגברת מרלין תיתן דוגמא ותספר מה קרה כאשר היא נכנסה לכיתה י"ב כדי לתת הדרכה, הכשרה והסברה.

אלכס מילר: אני חושב שנפגשנו בישיבה לפני שנתיים-שלוש, והבאת אז דוגמאות מאוד בוטות.

אלכס מילר: האם הדברים השתנו בשנתיים-שלוש האחרונות?

אלכס מילר: האם את מרגישה שיש שינוי דרמטי בכל הנושא, או שעדיין את נמצאת תחת אותה אווירה שהיתה לפני שנתיים-שלוש?

מרלין ריזק: אני נרתמתי לשירות האזרחי מתוך אמונה, שזה מנוף קהילתי אדיר לבני העם שלי, וגשר של שלום בין שני העמים.

מרלין ריזק: אני גאה בזהות הערבית שלי.

מרלין ריזק: אני רוצה להגיד לחה"כ המכובד, מר זחאלקה, שבתור הנהגה פוליטית אתם צריכים לפתוח מחדש את התיק של השירות האזרחי, כי זה מנוף קהילתי אדיר.

מרלין ריזק: חשוב מאוד, שתסתכלו על זה בשקיפות, בבהירות, ותדונו מחדש בכל הנושא ובכל ההתנגדות הקיימת.

מרלין ריזק: לפי דעתי, ההתנגדות לא מצדיקה את עצמה.

מרלין ריזק: אני רואה בנות שאין להן מסגרות, אין להן לאן ללכת אחרי כיתה י"ב.

מרלין ריזק: במקום שהן יישבו בבית בלי תעסוקה ובלי שיהיו להן כלים ביד, הן ילכו למסגרת השירות.

מרלין ריזק: במהלך השנה הן רוכשות כלים.

מרלין ריזק: אם הן רוצות להמשיך באוניברסיטה, זה נותן להן הזדמנות מקצועית ללכת עד הסוף עם האמצעים שהן רכשו במסגרת העבודה שלהן בבתי ספר, בתי חולים וכו'.

מרלין ריזק: לדעתי, יש עבירות פוליטית בצד הזה.

מרלין ריזק: כפי שאני רואה, העם רוצה להתנדב.

מרלין ריזק: יחד עם זאת, העם מושפע מהראייה של ההנהגה הפוליטית, וזה מונע ממנו להתנדב.

מרלין ריזק: איכפת לו מה ההנהגה הפוליטית אומרת.

מרלין ריזק: בקשר לשאלה שלך, אדוני היו"ר, אם ההתנגדות גברה או ירדה – בכל מקום בו אנחנו יוזמים לפתוח את המסגרת הזו יש התנגדות עזה מאוד.

מרלין ריזק: אני מדברת בשם הרכזות והמתנדבים מהשטח.

מרלין ריזק: יש התקפות לא רק מילוליות אלא גם פיזיות.

מרלין ריזק: פגעו באוטו של המתנדבת שלנו.

מרלין ריזק: הבנות מפחדות, מאוימות.

מרלין ריזק: יש גם הסתה וחרם דתי מצד האימאמים והשייח', גם מהצד הנוצרי.

מרלין ריזק: למה?

מרלין ריזק: כי אף אחד לא הסביר להם מה זה שירות אזרחי.

מרלין ריזק: אף אחד לא הסביר על הכוונות הטובות הנובעות מהפרויקט הזה.

מרלין ריזק: לפי דעתי, יש צורך בהסברה.

מרלין ריזק: כל הזמן הם שמעו את הגרסה שהיא אנטי השירות האזרחי.

מרלין ריזק: הם אף פעם לא שמעו את הגרסה המעודדת את השירות.

מרלין ריזק: אני לא פוליטיקאית ולא רוצה להיות פוליטיקאית, אבל אם אנחנו רוצים להגיע לשלום, אנחנו חייבים לדבר על זה בשקיפות ובבהירות.

אלכס מילר: האם הגשתם תלונות למשטרה על המקרים שאת מדברת?

אלכס מילר: האם יש תוצאה?

זבולון אורלב: אם אדם מאוים ומגיש תלונה למשטרה, הוא יהיה עוד יותר מאוים.

זבולון אורלב: אסור לזרוק את הבעיה למתנדבות.

מרלין ריזק: לצערי, אני נאלצת להגיד שאין לי אמון במערכת המשטרה.

מרלין ריזק: אני פניתי כמה פעמים למשטרה, וכלום לא נעשה.

מרלין ריזק: עד היום המתנדבים ואני מאוימים, ואין מענה.

מרלין ריזק: אני הותקפתי על ידי תושבים בעין מאהל ובשפרעם.

מרלין ריזק: על הכל הגשתי תלונות.

מרלין ריזק: בנוסף, יש כל הזמן איומים, אבל אין לי אמון יותר במערכת המשטרה.

רבאח ריזק: הבאנו שתי מתנדבות.

רבאח ריזק: אולי כדאי לשמוע אותן.

עביר חסרמה: אני מתנדבת בשירות אזרחי במסגרת בית ספר יסודי בסכנין, בפרויקט צמצום פער דיגיטאלי, הדרכת מחשבים.

עביר חסרמה: אני רוצה לדבר על התנגדות משני צדדים.

עביר חסרמה: הצד הראשון - בעיר שלנו רוב האנשים מסתכלים על השירות כדבר הקשור לצבא, כהתחלה לשירות לאומי.

עביר חסרמה: מסתכלים עליי בעיניים ביקורתיות.

עביר חסרמה: ההתנגדות היתה דרך כתבות באינטרנט, דרך הודעות בדואר אלקטרוני וגם דרך תהלוכות בעיר.

עביר חסרמה: מבחינתי, זה לא משפיע.

עביר חסרמה: הצד החשוב, מבחינתי, הוא הצד המשפחתי.

עביר חסרמה: אני גרה בסביבה בה כל האנשים שייכים למפלגה פוליטית שמתנגדת לשירות.

עביר חסרמה: בהתחלה התקשו לקבל את הרעיון הזה שאחד מהם ילך לכיוון אחר ושונה לגמרי.

עביר חסרמה: ניסו לשכנע אותי לוותר על השירות, זרקו כמה מילים פה ושם והכניסו אותי לדילמה, האם אני בכיוון הנכון או לא.

עביר חסרמה: הייתי צריכה לשבת ולחשוב כמה פעמים, ולקבל את ההחלטה הכי מתאימה לי.

עביר חסרמה: בסופו של דבר, ידעתי שאני צריכה להמשיך עם מה שאני מאמינה.

עביר חסרמה: אני כבר בוגרת, ויש לי את היכולת לקבל את ההחלטה ולדעת מה נכון.

עביר חסרמה: החלטתי להמשיך בשירות.

עביר חסרמה: למרות החלטה זו, מאוד כואב לי שקרובים ואנשים אחרים יסתכלו עליי כבוגדת.

עביר חסרמה: זה מאוד מפריע לי.

אלכס מילר: האם סיימת את השירות?

עביר חסרמה: לא, אני עדיין מתנדבת.

אלכס מילר: מתי את מסיימת?

עביר חסרמה: לפני התחלת הלימודים באוניברסיטה.

אלכס מילר: איפה את הולכת ללמוד?

עביר חסרמה: באוניברסיטת חיפה, פיזיותרפיה.

עביר חסרמה: עשיתי ראיון, ועכשיו אני מחכה לתשובה.

אלכס מילר: חוץ מההיבט החברתי, מה תורם לך השירות הלאומי?

עביר חסרמה: מבחינה כספית.

עביר חסרמה: אני יודעת שהשנה הזו אני מתחילה את הלימודים באוניברסיטה.

עביר חסרמה: כולם יודעים שזה דורש המון כסף, והמצב הכלכלי שלי קשה.

עביר חסרמה: ציפיתי שהמענק והפיקדון שאני מקבלת אחרי שנת השירות יסגרו חלק משכר הלימודים, ויורידו את דאגת ההורים.

אלכס מילר: עכשיו יש חוק הנוגע לבוגרי שירות לאומי בפריפריה – אמנם לא באוניברסיטה בינתיים.

אלכס מילר: אנחנו עובדים על זה קשה מאוד – שיקבלו מלגה של שנת לימודים ללא תשלום במכללות.

זבולון אורלב: אם היא תלמד בעמק יזרעאל, היא תקבל.

אלכס מילר: עד כמה אתם מודעים לכך שהממשלה חוקקה את החוק הזה?

אלכס מילר: זה חשוב מבחינת האנשים שעושים את השיקול הכלכלי.

עביר חסרמה: גם הבחינה החברתית היתה חשובה מבחינתי.

עביר חסרמה: למדתי איך לתקשר עם אנשים אחרים: ילדים קטנים או אנשים מבוגרים.

עביר חסרמה: ביטחון העצמי שלי השתנה.

עביר חסרמה: גם מבחינת הגשמה עצמית – אני מרגישה שאני עושה משהו, ולא סתם יושבת.

עביר חסרמה: יש עוד כמה בנות בגיל שלי, שאין להן מה לעשות, אין להן מסגרת עבודה, תמיד מסתכלות עליי בעיניים ביקורתיות, מסתכלות על כך שהשירות הזה הוא התחלה לשירות לאומי.

עביר חסרמה: החלק השני מפחד ומנסה להתרחק מהדבר.

עביר חסרמה: זה משום שאין הסבר נכון.

אלכס מילר: אם את היית עכשיו במקום אלה שאחראים על ההסבר, מה היית עושה בשביל להביא את העניין הזה למודעות?

עביר חסרמה: הדרכות בבית הספר, גם הדרכות למבוגרים.

עביר חסרמה: גם המבוגרים לא מבינים את הפירוש הנכון של השירות האזרחי.

שר-שלום ג'רבי: הוצאנו מכתב לכל המתנדבים על הזכויות שלהם.

שר-שלום ג'רבי: הוצאנו חוברות המתורגמות למגזר הערבי, בהן כל הזכויות וההטבות.

שר-שלום ג'רבי: זה הגיע לכל אחד.

אלכס מילר: האם יש לכם תקציב מיוחד לנושא של ההסברה?

שר-שלום ג'רבי: ודאי.

אלכס מילר: איך זה עובד בפועל?

שר-שלום ג'רבי: קודם כל, אין לי בעיה לעשות הסברה מאסיבית במגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: בגלל ההתנגדות הגדולה שיש במגזר ובקרב ההנהגה שלהם, קיבלנו החלטה לצאת בקמפיין עדין ולא בצורה אגרסיבית, כדי לא להגביר את התסיסה ואת ההתנגדות.

שר-שלום ג'רבי: לכן, אנחנו עובדים מפה לאוזן, עובדים בצורה מסודרת.

שר-שלום ג'רבי: יש קמפיין עדין.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא מוציאם קמפיין אגרסיבי, כדי לא לגרום לכך שהבנות הטובות שמשרתות יסבלו יותר.

אלכס מילר: אני מבין שבצד השני זה יותר אגרסיבי.

שר-שלום ג'רבי: המומחים אומרים, שאם אני אגביר את המודעות ואת הקמפיין התקשורתי, ההתנגדות תהיה הרבה יותר גדולה וגבוהה.

שר-שלום ג'רבי: לכן, אנחנו לא עושים את זה.

שר-שלום ג'רבי: אני לא חושב שיש היום בעיה של מודעות.

שר-שלום ג'רבי: יש מודעות במגזר הערבי להתנדבות במסגרת שירות אזרחי-לאומי, אבל יש חשש ופחדים.

רבאח ריזק: המומחים אמרו: כאשר המספר יגדל...

אלכס מילר: מי אלה המומחים?

שר-שלום ג'רבי: כל מיני.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו יושבים עם אנשי תקשורת, עם משרדים רציניים מאוד, עם אנשים מהמגזר הערבי שחפצים להגדיל את מספר המתנדבים במגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: אגב, אותה בעיה ישנה גם במגזר החרדי.

שר-שלום ג'רבי: גם במגזר החרדי, על אף שאין שם התנגדות מיליטנטית כמו שיש במגזר הערבי, אנחנו לא יוצאים בקמפיין רחב וגדול, וזה כדי לא לגרום להתנגדות יותר גדולה.

שר-שלום ג'רבי: היו"ר אלכס מילר: חה"כ זחאלקה, אני ראיתי שאתה הוא הנואם המרכזי בכל אותם הכנסים שמדברים בנושא של ההתנגדות לשירות הלאומי.

שר-שלום ג'רבי: אמנם זכות הדיבור היא שלך כחבר כנסת, אבל השאלה היא עד כמה ההיגיון סביב ההתנגדות אכן משיג את המטרה.

שר-שלום ג'רבי: בסופו של דבר אנחנו רואים שהתרומה היא תרומה אדירה למגזר.

שר-שלום ג'רבי: זה מסייע לאותם צעירים להתקדם בחיים ולקבל נגישות למערכת ההשכלה הגבוהה, ובעתיד במעגל התעסוקה.

שר-שלום ג'רבי: עד כמה אותן העמדות והדעות החשוכות שהיו לפני כמה שנים רלוונטיות היום?

שר-שלום ג'רבי: האם ניתן מבחינת

שר-שלום ג'רבי: כם לשנות את הדיסקט ולקחת חלק בכך ולסייע?

שר-שלום ג'רבי: בסך הכל אנחנו מדברים על שוויון הזדמנויות בכל אותם מישורים.

שר-שלום ג'רבי: אין ספק, שהדרך של החובות מול הזכויות צריכה להיות מאושרת על ידי כל אותם הדברים שהמדינה נותנת.

שר-שלום ג'רבי: לי נראה מוזר, שתרומה לקהילה גורפת התנגדות כל כך גדולה של כל אותם אלה שביומיום מדברים על כך שצריך להשקיע בחינוך ובחברה.

שר-שלום ג'רבי: מתי שתוכל, תתייחס.

ג'מאל זחאלקה: כבודו קבע תקדים.

ג'מאל זחאלקה: במקום לומר: עכשיו תורו של חה"כ זחאלקה, הוא פתח בשאלה כל כך ארוכה.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם יש דבר כזה.

ג'מאל זחאלקה: בכל זאת, אני שמח על השאלה שלך.

אלכס מילר: אני לא מגביל אותך בתשובה, ולכן לא הגבלתי את עצמי בשאלה.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, אני גאה בכך שפעלתי נגד התוכנית הזו.

ג'מאל זחאלקה: בישיבה הזו אני מרגיש כמו צדיק בסדום.

ג'מאל זחאלקה: אני יחידי.

ג'מאל זחאלקה: אין אף אחד שתומך בעמדתי.

אלכס מילר: אולי זה לא מצביע שאתה צדיק, אולי זה מצביע שאתה טועה.

זבולון אורלב: אתה לא צדיק בסדום.

זבולון אורלב: אתה סדום במדינת ישראל.

זבולון אורלב: אנשי סדום נהגו כך.

ג'מאל זחאלקה: שומר זכויות האזרח מדבר.

ג'מאל זחאלקה: דואג לענייני האזרחים הערביים, חה"כ אורלב.

ג'מאל זחאלקה: ממש נלחם כאריה למענם.

זבולון אורלב: נכון מאוד.

ג'מאל זחאלקה: למרות שכאן אני מיעוט קטן, אני רוב מכריע.

ג'מאל זחאלקה: אתם טרחתם להסביר כל כך הרבה, אבל הייתם צריכים גם לצטט את כל אותם משאלי דעת קהל ומחקרים שנעשו, שהוכיחו בצורה חד משמעית שהרוב המכריע של הציבור הערבי מתנגד לשירות לאומי- אזרחי.

ג'מאל זחאלקה: הרוב המכריע של הנוער הערבי מתנגד לשירות הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני רואה באנשים שהופיעו כאן, גם בנערות הנחמדות וגם באנשי החינוך שהופיעו כאן ותמכו בשירות הלאומי, כישלון של ההנהגה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: לא הצלחנו להסביר מספיק טוב לנערים, כנראה.

ג'מאל זחאלקה: הם אכן נערים ונערות נפלאים ומצוינים.

ג'מאל זחאלקה: יש לנו נוער מצוין.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הגענו לרוב המכריע של הנוער.

ג'מאל זחאלקה: הצלחנו להסביר את הדברים, אבל הרבה מהנערים נפלו בפח של השירות הלאומי.

ג'מאל זחאלקה: הטעו אותם, אבל אני בטוח שבמוקדם או במאוחר הם יבינו שהם עשו טעות.

ג'מאל זחאלקה: יש אנשים שעושים טעות במזיד.

קריאה: מה הטעות?

ג'מאל זחאלקה: מי מדבר?

ג'מאל זחאלקה: מי שואל?

ג'מאל זחאלקה: מי אתה?

ג'מאל זחאלקה: יש קשר הפוך בין דאגה לאזרחים הערביים לבין תמיכה בשירות האזרחי.

ג'מאל זחאלקה: ככל שאתה מתנגד יותר לזכויות האזרחים הערבים, אתה תומך יותר בשירות האזרחי.

ג'מאל זחאלקה: יש מתאם הפוך.

ג'מאל זחאלקה: אני יכול להוכיח את זה.

ג'מאל זחאלקה: אתה בין התומכים הנלהבים של השירות האזרחי, ולפני חודשיים אתה חוקקת את חוק הנקבה.

ג'מאל זחאלקה: זה אומר שאתה ומפלגתך הולכים חזיתית נגד הציבור הערבי, אבל תומכים בשירות האזרחי כי אתם חושבים שזה נגד הציבור הערבי.

אלכס מילר: מה הקשר?

ג'מאל זחאלקה: יש קשר.

ג'מאל זחאלקה: אתם גזענים.

ג'מאל זחאלקה: אתם אנטי-ערבים, אתם פאשיסטים, ואחר כך אתם רוצים שירות אזרחי.

אלכס מילר: אני חושב שמי שגז

אלכס מילר: עני זה אתה, כי אתה חוסם בפני הציבור הערבי להתקדם בחיים.

אלכס מילר: לאיזה עתיד אתה דואג להם?

ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית נגד הציבור הערבי.

אלכס מילר: ממש.

ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית נגד הציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: זה שיש ערבים שמשווקים אותה, זה כי תמיד אצל כל כובש, אצל כל קולוניסט יש אנשים שמסייעים לו נגד העם שלהם.

ג'מאל זחאלקה: זה לא דבר חדש.

אלכס מילר: אתה מעדיף שהם יישבו בבית, ישתקו ולא יתקדמו בחיים, מאשר שילכו לשירות האזרחי.

ג'מאל זחאלקה: אתם לא המצאתם את הגלגל.

ג'מאל זחאלקה: הם נמצאים בכל מקום.

קריאה: זו בושה שאתה מייצג את המגזר הערבי.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היו"ר, הרוב המכריע של הציבור הערבי מתנגד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נמשיך להתנגד.

קריאה: זו רק הסתה.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: ג'מאל זחאלקה: אני שמעתי פה אנשים שאמרו שהם אוימו או מרגישים מאוימים.

קריאה: ראשי הציבור הערבי ואני מתנגדים לכך התנגדות חריפה ביותר.

קריאה: זה נושא שצריך לדון בו בדיון פוליטי פתוח, מבלי שאף אחד ירגיש מאוים.

קריאה: אני הבנתי, שאלה שהרגישו מאוימים הם אותם צעירים, שפעלו נגד השירות הלאומי-אזרחי וזומנו למרתפי השב"כ לחקירה.

קריאה: יש עשרות כאלה.

קריאה: השב"כ מתערב: למה הם נגד השירות הלאומי-אזרחי.

קריאה: יש התערבות ברוטאלית וגסה של השב"כ.

קריאה: אני מוכן לתת לך, רשימה ארוכה של צעירים, שזומנו לשב"כ כדי לדון בכך.

קריאה: לבושתי, שמעתי כאן גם אנשי חינוך ערביים, שאומרים שצריך ללחוץ ולהגביל את מנהלי בתי הספר הערביים, להכריח אותם ולהטיל עליהם עונשים.

קריאה: את זה אפילו "ישראל ביתנו" לא אומרת.

קריאה: אני חושב, שאת חלקם אתה יכול לקבל ל"ישראל ביתנו".

קריאה: אומרים כאן, שאם מנהל אומר שהוא לא רוצה שירות אזרחי, יש להכריח אותו, להעניש אותו.

קריאה: יש גבול.

קריאה: זו בושה, אבל יש אנשים שאין להם בושה.

קריאה: אני מבקש שאף אחד לא ייקח את זה באופן אישי, כי אני יודע שיש קריאות כאלה ללא קשר למה שנאמר כאן.

קריאה: למה יש 90% בנות?

קריאה: יש כאן ניצול ציני מצד הממסד של האבטלה העמוקה.

קריאה: יש כאן ניצול של כך שמספר הנשים הערביות המועסקות הוא 20% בלבד.

קריאה: באים ומנצלים את המצב הסוציו-אקונומי כדי לפתות בחורות להיכנס לעניין הזה, בלי להסביר להן מה המטרה של התוכנית.

קריאה: יש כאן החבאה של מטרת העל.

קריאה: מה מטרת העל של התוכנית הזאת?

קריאה: אני רוצה שמישהו ייתן לי תשובה על השאלה הזו.

קריאה: מה מטרת העל של התוכנית הזו, כפי שהיא כתובה בתוכנית עצמה?

שר-שלום ג'רבי: שילוב בחברה הישראלית.

ג'מאל זחאלקה: לא נכון.

שר-שלום ג'רבי: אתה שואל מה כתוב, או מה שאתה רוצה לשמוע?

ג'מאל זחאלקה: לא נכון.

ג'מאל זחאלקה: התוכנית הזו אושרה בגרסתה הנוכחית באוגוסט 2007.

ג'מאל זחאלקה: כתוב שם בשורה הראשונה מהי מטרת העל של התוכנית.

ג'מאל זחאלקה: פה לא מסבירים לאנשים מהי מטרת העל של התוכנית.

ג'מאל זחאלקה: מטרת העל של התוכנית, היא להגביר הזדהות של האזרח עם המדינה.

ג'מאל זחאלקה: זה פרויקט של נאמנות.

זבולון אורלב: בסדר.

ג'מאל זחאלקה: מבחינתך, בסדר.

ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית שבאה לטשטש, להחליש את הזהות הלאומית של האזרחים הערביים, של הנוער הערבי, והיא לא תצלח.

אלכס מילר: אתה חי במציאות כל כך שגויה.

אלכס מילר: אתה לוקח אנשים אינטליגנטיים, אתה לוקח אנשים שבאים ותורמים מעצמם לקהילה שלהם, מסייעים לקהילה שלהם, רוצים להתקדם בחיים, רוצים להיכנס להשכלה גבוהה, ואתה רוצה שהם יהיו בחושך שאתה מנסה לצייר להם.

אלכס מילר: אתה מפתה את אותם אלו שחיים באותה בועה שאתם יצרתם עבורם.

אלכס מילר: אתם עושים הכל בשביל שהם לא יצאו ממנה.

אלכס מילר: זה תומך באג'נדה שאתה מנסה לקדם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא הפרעתי לאף אחד, למרות ששמעתי דברים מאוד קשים כאן סביב השולחן.

ג'מאל זחאלקה: לסייע לילד שיש לו בעיות בלימודים בבית הספר, להתנדב בבית חולים או לעשות מעשה טוב אחר, אלה מעשים טובים.

ג'מאל זחאלקה: אין אדם שלא יגיד שזה לא מעשה טוב.

אלכס מילר: אז מה הבעיה?

ג'מאל זחאלקה: הבעיה היא עם המסגרת של התוכנית הזאת, בזה שהיא באה לטשטש את הזהות הלאומית של הנוער שלנו.

ג'מאל זחאלקה: במקום לפתח מקורות תעסוקה, פועלים להביא מתנדבים.

ג'מאל זחאלקה: מה זה חשוב שיש משפט שאומר, שזה לא צריך לפגוע בעובדים של המקום?

ג'מאל זחאלקה: זה פוגע.

ג'מאל זחאלקה: במקום לקחת עובדים חדשים מביאים מתנדבים.

עאטף קרינאווי: זה אחד הדברים שמביאים את החברה שלנו להתקדם יותר בחברה הישראלית, ללמוד יותר ולעשות כל דבר.

עאטף קרינאווי: מה עשית לנו 20 שנה?

ג'מאל זחאלקה: הטיוח והקוסמטיקה ששמים על התוכנית הזו לא ישנו את מהותה.

ג'מאל זחאלקה: התוכנית הזו באה ממקור של משרד הביטחון, מאלוף עברי.

ג'מאל זחאלקה: זה גלגלו של התוכנית של אלוף עברי.

ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית של משרד הביטחון.

ג'מאל זחאלקה: ראו שאי אפשר להכניס את האזרחים הערביים לצבא ולמערכת הביטחון בבת אחת, ולכן הולכים צעד אחר צעד.

ג'מאל זחאלקה: הכוונה התחילה ממשרד הביטחון, והיא תחזור לשם.

ג'מאל זחאלקה: אם משנים את השם, זה לא משנה את המהות של התוכנית.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד דבר חשוב מאוד: הציבור הערבי סובל מאפליה לא בגלל שהוא לא ממלא חובות, כפי שנטען כאן, אלא בגלל שיש מדיניות של אפליה נגדו.

ג'מאל זחאלקה: אין קשר בין מילוי חובות לבין זכויות.

ג'מאל זחאלקה: הזכויות הן דבר שעומד בפני עצמו.

ג'מאל זחאלקה: הן אבסולוטיות.

ג'מאל זחאלקה: החובות הן דבר יחסי.

ג'מאל זחאלקה: יש מיעוטים רבים בעולם, במקומות מסוימים גם של יהודים, שפטורים מחובות מסוימים בגלל שייכות לאומית.

אלכס מילר: אבל זו החלטה אישית של אדם.

אלכס מילר: למה אתם עושים את זה בצורה מאורגנת?

אלכס מילר: למה לאיים בצורה ישירה על אנשים.

ג'מאל זחאלקה: אל תגיד "לאיים".

ג'מאל זחאלקה: אני מתנגד לאיומים.

עאטף קרינאווי: אתה איימת, ואמרת עלינו "מצורעים".

ג'מאל זחאלקה: אני אכן אמרתי את המילה "מצורעים", כי לבי-לבי על הנוער הזה.

עאטף קרינאווי: אנחנו גם שוקלים להגיש תלונה על כל מה שעושים לנו.

ג'מאל זחאלקה: תגיש תלונה.

ג'מאל זחאלקה: תעשה מה שאתה רוצה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד, שמה שמעניין אותי זה לא כל האנשים העסקנים שיושבים פה.

ג'מאל זחאלקה: מעניין אותי הנוער.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שייגרם לנוער הזה נזק חברתי בגלל שהוא עושה שירות לאומי.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שמחר בחורה תלך לאוניברסיטה, והחבר'ה שלה לא ירצו ללכת איתה למסיבה או להיות חברים שלה, לקיים יחסים חברתיים איתה.

ג'מאל זחאלקה: אני מזהיר אותה מעכשיו.

אלכס מילר: זה איום.

ג'מאל זחאלקה: לא, לא.

ג'מאל זחאלקה: מטעים אתכם כאן.

ג'מאל זחאלקה: תדעו לכם, שרוב הנוער נגד זה.

ג'מאל זחאלקה: הציבור רואה את זה בעין רעה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהם יהיו במצב הכי טוב.

ג'מאל זחאלקה: יום ולילה אני פועל למענם.

ג'מאל זחאלקה: רוב אלה שמשווקים את השירות הלאומי פועלים יום ולילה נגד הציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: הם רוצים לדכא את הציבור הערבי, לחנוק את הציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: הם תומכים בכל החוקים הגזעניים, ועכשיו רוצים שירות לאומי.

ג'מאל זחאלקה: מה עשיתם בחוקי הקרקעות האחרונים, בחוקי הקבלה ליישובים קהילתיים?

ג'מאל זחאלקה: אתם תמכתם בזה.

ג'מאל זחאלקה: אתם רציתם את זה.

ג'מאל זחאלקה: אתם רציתם שערבים לא יוכלו לגור במקומות מסוימים.

ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שירות לאומי למען אזרחים ערביים, כי אתה רוצה להחליש את הציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שהציבור הערבי ישכח את זהותו הלאומית ויצהיר נאמנות למלך של "ישראל ביתנו".

אלכס מילר: מה שאתה מחפש הוא להסית את הנוער כנגד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נגד זה.

ג'מאל זחאלקה: אני מאחל לכם כישלון טוטאלי בכל מה שאתם עושים.

אלכס מילר: בינתיים מי שנכשל זה אתה.

אלכס מילר: אתה היחיד שיושב כאן וצועק.

אלכס מילר: אף אחד לא הולך אחריך עם כל העניין הזה בשיא האיומים.

ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא הולך אחריי?

ג'מאל זחאלקה: 90% מהציבור הערבי מתנגד.

אלכס מילר: כמה תוכל להפחיד?

אלכס מילר: זה ייגמר בסופו של דבר.

אלכס מילר: האנשים משכילים, אנשים יודעים לקרוא, ובסופו של דבר כל הדרך של ההפחדה וההסתה תיגמר.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לראות אותך בא להפגין נגד הפקעת קרקעות, נגד הריסת בתים.

ג'מאל זחאלקה: אתם רוצים שהנוער יתמוך בכם בפגיעה בציבור הערבי ויתחבר למדכא שלו.

ג'מאל זחאלקה: את זה לא ניתן לכם.

זבולון אורלב: גייסתי הרבה כוחות נפש לשבת ליד חה"כ זחאלקה ולא להפריע לו.

ג'מאל זחאלקה: גם אני.

ג'מאל זחאלקה: לא נעים לי לשבת לידך.

ג'מאל זחאלקה: גם לי לא נעים לשבת לצד אדם המחזיק בדעות כמו שלך.

אלכס מילר: האם אתם רוצים שאני אושיב מישהו ביניכם?

ג'מאל זחאלקה: זה מה שהוא אומר, ואני משיב לו באותה מטבע.

זבולון אורלב: אני אמרתי שגייסתי את כל כוחות הנפש שלי לשבת ליד חה"כ זחאלקה, לשמוע את דעותיו ולא להפריע, כיוון שנאמרים פה דברים בעברת צחה, בלשון מתוקנת, דברים מאוד חמורים.

זבולון אורלב: ממנו משתמע שאנחנו כאן במדינת ישראל מתנהגים התנהגות של קולוניסטים וכובשים כלפי המגזר הערבי.

זבולון אורלב: פירושו של דבר, שיש כאן חבר כנסת שקורא למרד אזרחי, מרד לאומי כנגד מדינת ישראל.

זבולון אורלב: אם הממשלה מחליטה לקדם פרויקט המגביר את ההזדהות האזרחית של אזרחים עם המדינה שבה הם חיים, אין החלטה יותר לגיטימית כזאת שתתקבל בכל מדינה.

זבולון אורלב: לדעתי, זו לא זכות אלא חובה של מדינה לנקוט בכל אמצעי ולעשות את כל הדרוש על מנת להגביר את ההזדהות של אזרחים עם מדינתם.

זבולון אורלב: יכולות להיות דעות שונות.

זבולון אורלב: יש פרלמנט, יש בית נבחרים, יש בחירות, יש רשויות מקומיות, יש ביטאונים ותקשורת, וכל אחד יכול להביע את דעתו.

זבולון אורלב: כאן יצא המרצע מהשק.

זבולון אורלב: הויכוח כאן הוא לא ויכוח אזרחי אלא ויכוח לאומי: מה מקומו של המגזר הערבי במדינת ישראל.

זבולון אורלב: האם תפקידו להישמע למנהיגות הקוראת למרד לאומי כנגד מדינת ישראל ולא לעשות שום פעולה או להתנגד לפעולה המחברת את אזרחיה הערביים של מדינת ישראל עם המדינה המביאה אותם לשותפות מלאה ולהשתלבות מלאה בחברה, בכל המערכות, או שהיא באמת קוראת לציבור האזרחי לעשות את כל התוכניות האפשרויות ולבצע את כל הפעולות האפשרויות על מנת להכין מרד נגד השתתפותם של אזרחי מדינת ישראל כאזרחים במדינת ישראל.

זבולון אורלב: אפשר להתווכח על האפליה, אפשר להתווכח על הקרקעות, על היישובים – אלה ויכוחים חשובים ולגיטימיים, כאשר כל עמדה וכל דעה היא לגיטימית.

זבולון אורלב: אבל לא לגיטימי מצד המנהיגות הערבית, כאן בכנסת – חלקה לפחות.

זבולון אורלב: זה לא כולה – שהיא בכל דבר אפשרי מעוררת את העניין הלאומי, לא לשם גיבוש הזהות הלאומית התרבותית, אלא לגיבוש הזהות הלאומית המדינית והפוליטית, שסופו מאבק בדמותה של מדינת ישראל ובזהותה כמדינה יהודית ודמוקרטית.

זבולון אורלב: אני מבין את עמדותיו של חה"כ זחאלקה.

זבולון אורלב: אין לי ויכוח איתו.

זבולון אורלב: הויכוח שלי הוא עם הרשויות של מדינת ישראל, האם הן עושות את כל הדרוש ואת כל האפשר.

זבולון אורלב: אני יודע, שהחינוך הדתי, עד אשר צמח המפעל המפואר של הבנות שעושות שירות לאומי, גם כן לא צמח בערוגות בלי קוצים.

זבולון אורלב: היו בהתחלה הרבה מאוד בעיות, גם בעיות הלכתיות.

זבולון אורלב: תמונת המצב היום, היא שיש קרוב ל-10,000 בנות.

זבולון אורלב: 93% מהבנות בוגרות החינוך ממלכתי-דתי משרתות בשירות הלאומי מרצונן החופשי, וזה כיוון שהמערכת השקיעה מאמצים גדולים מאוד בתוך מערכת החינוך.

זבולון אורלב: גייסו משאבים רבים והקדישו תשומת לב.

זבולון אורלב: ההנהגה החינוכית הבינה, שהתרומה האזרחית שלהן למדינת ישראל, אם הן לא הולכות לצבא והן פטורות משירות צבאי, תהיה באמצעות השירות הלאומי .

זבולון אורלב: אני חושב שכאן יש החמצה של מערכת החינוך.

זבולון אורלב: זה לא תפקיד של המנהלה, אלא תפקיד של מערכת החינוך להקדיש מאמצים רבים מאוד ולעשות חשבון נפש, מדוע גורמים המתנגדים לשירות הלאומי נכנסים למוסדות החינוך.

זבולון אורלב: אני לא מבין את הדבר הזה.

זבולון אורלב: לדעתי, צריך לאסור, באיסור חמור, לאפשר למישהו שהוא שולל את השירות הלאומי להיכנס לתוך מערכת החינוך.

זבולון אורלב: מערכת החינוך היא לא מערכת של או"ם, שכל אחד עושה מה שהוא רוצה שם.

זבולון אורלב: יש מדיניות.

זבולון אורלב: יש החלטות של מדינה.

זבולון אורלב: אם הרשויות המוסמכות קבעו שהן רוצות לעודד את השירות הלאומי כדי להגביר את ההזדהות של האזרחים הערביים עם מדינת ישראל, הרי שצריכים לא רק להסתפק בהצהרות אלא גם במעשים, כאשר ההחלטה הראשונה צריכה להיות לאסור איסור מוחלט את כניסתם של אותם גורמים למוסדות החינוך.

זבולון אורלב: כידוע, על פי משורר תהילים, אנחנו לא מסתפקים רק ב"סור מרע" אלא גם "עשה טוב".

זבולון אורלב: לכן, מערכת החינוך צריכה לגבש תוכנית פעילה, תוכנית יוזמת, כדי לעודד את הבנים והבנות להשתלב בשירות האזרחי לערביי ישראל.

זבולון אורלב: השירות צריך להתאים לכל המאפיינים התרבותיים-חברתיים-סוציולוגיים של המגזר הערבי.

זבולון אורלב: אצלנו במגזר הדתי אחוז מסוים של בנות – בערך 50% - יוצאות לשירות לאומי מחוץ לביתן.

זבולון אורלב: מתוך היכרותי את החברה הערבית, זה לא יהיה בחברה הערבית.

זבולון אורלב: התפקידים צריכים להיות במקום קרוב ככל האפשר - תרומה בכל קהילה.

זבולון אורלב: מי כמו המשרתים והמשרתות בשירות אזרחי יכולים להבין ולעזור לחברה האזרחית?

זבולון אורלב: זו עזרה שאין לה ערוך, אין לה חלופה.

זבולון אורלב: זו יכולה להיות תרומה מדהימה.

זבולון אורלב: אני חושב גם, שצריך לתגמל את בתי הספר.

זבולון אורלב: אנחנו דואגים מאוד שתלמידי בתי הספר היהודיים יתגייסו לצה"ל.

זבולון אורלב: עושים פעולות מאוד אגרסיביות ומאוד פעילות, מקדישים הרבה מאמצים על מנת להגביר את המוטיבציה לשרת בצה"ל, בין היתר גם תגמולים של בתי הספר.

זבולון אורלב: כך גם מערכת החינוך צריכה לנהוג לגבי בתי הספר, שהם מצטיינים ומעודדים יותר את השירות האזרחי.

זבולון אורלב: אני לא רואה כרגע אמצעים חוקיים.

זבולון אורלב: אנחנו חיים במדינה חופשית.

זבולון אורלב: יש חופש דיבור, ועמותות וגופים יכולים לעשות מה שהם רוצים.

זבולון אורלב: אם הם ייצאו נגד, הם ייצאו נגד.

זבולון אורלב: אני רואה שיש עלייה - אמנם לא עלייה מדהימה - בשיעור המשרתים בשירות האזרחי.

זבולון אורלב: צריך להודות שהמספר של 1,500 הוא עדיין טיפה בים.

זבולון אורלב: הוא לא ממצא את הפוטנציאל.

זבולון אורלב: לכן, הפעילות החינוכית היא הפתרון לעניין הזה.

זבולון אורלב: השדה יאמר את שלו.

זבולון אורלב: אני מאמין בצעירים.

זבולון אורלב: לצעירים יש שכל בריא.

זבולון אורלב: אני מקווה, שהצעירים יבינו שהקו שמוביל חה"כ זחאלקה הוא קו הרסני לאזרחיה הערביים של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: הוא מבודד אותם בחברה, הוא מונע את השתלבותם, הוא בולם את התפתחותם, הוא יוצר גטו סביב הצעירים האלה - גטו שמסכן את עתידם.

זבולון אורלב: לכן, אני שותף לקריאה ולפעילות.

זבולון אורלב: אני מברך את המנהלת לשירות האזרחי לאומי והעומד בראשה, שר שלום ג'רבי, ומאחל להם להמשיך בכל המאמצים כדי לפתור בעיות וכדי לעודד, לטפח ולהביא לידי כך שהשירות האזרחי במגזר הערבי ימלא את המטרה – להגביר את ההזדהות של האזרחים הערביים של מדינת ישראל עם מדינת ישראל.

זבולון אורלב: אני מדגיש שאני מדבר על הזדהות אזרחית.

זבולון אורלב: אני אומר זאת כראש השדולה לקידום החברה האזרחית כאן בכנסת.

זבולון אורלב: צריך להפריד בין המאבקים הלאומיים שלנו, בין הדעות הפוליטיות שלנו, לבין ההתנהלות האזרחית שלנו.

זבולון אורלב: לא בכדי קראו לשירות הזה שירות אזרחי ולא שירות לאומי.

זבולון אורלב: אנחנו משרתים את החברה האזרחית במדינת ישראל.

זבולון אורלב: אני לא מציע לערב בין התחומים האלה.

זבולון אורלב: כך גם המגזר החרדי ומגזרים אחרים.

זבולון אורלב: כמו שבמגזר הדתי-הלאומי הצלחנו במשימה, אני רוצה לקוות שאם יינקטו הדברים והפעולות שציינתי זה יגבר גם פה.

זבולון אורלב: מצד אחד, אני עצוב לשמוע שמכנים אתכם "מצורעים".

זבולון אורלב: אני חושב, שאלה ביטויים אלימים שראויים לכל גינוי.

זבולון אורלב: צריך לגנות כל אלימות מילולית חברתית-סוציולוגית, וצריך לחשוף אותה.

זבולון אורלב: הפתרון הוא בחשיפה ולא להשאיר את זה בסוד.

זבולון אורלב: מצד שני, אני יוצא מהעניין הזה מעודד.

זבולון אורלב: כיוון שאולי אין אמצעים אחרים כדי להרתיע, מאיימים.

זבולון אורלב: אם יש דברים משכנעים, לא צריכים לקלל, לבזות או לאיים.

זבולון אורלב: כשאין יכולת לשכנע, כאשר מבינים שהציבור הערבי בסופו של דבר באמת רוצה להשתלב בחברה הישראלית, מתחילים לאיים.

זבולון אורלב: זה הצד השני של המטבע של האיומים.

זבולון אורלב: תשאבו מתוך זה עידוד.

זבולון אורלב: אם הם משתמשים באיומים, כנראה שאין להם תחמושת אמיתית אחרת, אלא להטיל מורא ופחד.

זבולון אורלב: החברה הישראלית כולה תעמוד לימינכם, תעזור ותסייע.

זבולון אורלב: תעשו ותצליחו.

עאטף קרינאווי: אני ראש העמותה לשירות לאומי-אזרחי במגזר הערבי.

עאטף קרינאווי: אני גאה בזה.

עאטף קרינאווי: צר לי, שאני עומד היום מול חבר כנסת המייצג את המגזר הערבי, ובמקום שהוא יעמוד ויגיד את האמת, שיגיד שזה דבר טוב שהם עושים לאוכלוסייה שלהם, הוא רוצה שכל האנשים ילכו עיוורים אחריו.

עאטף קרינאווי: הוא מסתכל על זה במובן הפוליטי.

עאטף קרינאווי: ברור לכולנו.

עאטף קרינאווי: אם היו לנו תקנים היום, היינו מגייסים מעל 4,000 איש נוספים שמחכים.

עאטף קרינאווי: במקום שהוא יבוא, ילחם ויגיד: צריך לתת, אם זה בחינוך ואם זה לעזור לאנשים בתחומים אחרים, הוא מתבטא בצעקות, גם אצלנו במגזר הערבי.

עאטף קרינאווי: הוא צועק ומשתולל, ואנשים אומרים: "זה אחד הנמרים שאין כמותו, אנחנו רוצים אותו".

עאטף קרינאווי: אף אחד לא מבין ממנו כלום.

עאטף קרינאווי: 10 שנים הוא בכנסת ולא עשה שום דבר.

עאטף קרינאווי: שיבוא ויגיד מה התחליף.

עאטף קרינאווי: 10 פעמים אמרנו שאנחנו מוכנים לשבת איתם, שישמעו אותנו, מה הדברים הרעים שאנחנו עושים, מה הדברים הטובים שאנחנו עושים.

עאטף קרינאווי: הם לא מעוניינים.

עאטף קרינאווי: הם מחפשים כותרות.

עאטף קרינאווי: כל פעם שהם רבים בכנסים ומקבלים על זה מימון, אני לא יודע מאיפה.

ג'מאל זחאלקה: אסור לו כאורח להשתלח בחבר כנסת.

ג'מאל זחאלקה: זה לא מקובל בוועדה.

ג'מאל זחאלקה: אתה אף פעם לא מרשה לאף אחד להשתלח בחבר כנסת.

אלכס מילר: הוא לא משתלח.

ג'מאל זחאלקה: הוא משתלח.

אלכס מילר: מה הוא אמר?

ג'מאל זחאלקה: באילו מילים הוא משתמש?

ג'מאל זחאלקה: אתה תדבר באדיבות כלפי חברי כנסת.

ג'מאל זחאלקה: זו ישיבה של ועדה.

ג'מאל זחאלקה: אתה תדבר באדיבות.

עאטף קרינאווי: אתה קראת לנו מצורעים.

עאטף קרינאווי: אתה עכשיו צועק עוד הפעם.

עאטף קרינאווי: אתה צריך לכבד את עצמך.

עאטף קרינאווי: גם אם אני אומר דברים לא נכונים, אתה צריך לשמוע אותי.

עאטף קרינאווי: בצעקות כאלה אתה לא תבין אנשים.

עאטף קרינאווי: חבל שההתנהגות שלך היא ככה.

ג'מאל זחאלקה: אל תיתן לי ציונים.

ג'מאל זחאלקה: לא מקובל שאורחים נותנים ציונים לחברי כנסת.

אלכס מילר: אבל גם לא מקובל שאתה.

אלכס מילר: ..

ג'מאל זחאלקה: אתה מרשה לו כי אתה מסכים איתו.

ג'מאל זחאלקה: אף פעם לא מרשים דבר כזה בוועדות.

ג'מאל זחאלקה: הוא יגיד מה שהוא רוצה, יסביר את עמדתו, אבל הוא לא ישתלח בחברי כנסת.

עאטף קרינאווי: רוב האנשים שתמכו בכם ידעו את הפרצוף שלכם, ידעו את האמת.

עאטף קרינאווי: אתם דואגים.

עאטף קרינאווי: בעוד 10 שנים אתם לא תהיו במפלגה.

עאטף קרינאווי: קראתם לנו במילים מאוד קשות.

עאטף קרינאווי: איימתם עלינו.

אלכס מילר: אני מציע לך לא לפנות ישירות לחה"כ זחאלקה.

אלכס מילר: תדבר באופן כללי על כל מי שאתה רוצה לדבר.

אלכס מילר: אנחנו לא יכולים לעשות את זה באופן פרסונאלי.

עאטף קרינאווי: אני מדבר מהלב.

עאטף קרינאווי: אני לא מדבר פוליטיקה.

עאטף קרינאווי: אני רוצה להגיד לך, אדוני, שקראו לאנשים שלנו, איימו על האנשים שלנו והאנשים שלנו סבלו.

עאטף קרינאווי: חלילה וירצח מישהו או מישהו יידקר – וזה קרה.

עאטף קרינאווי: אנשים גם פחדו ללכת למשטרה מרוב איומים.

עאטף קרינאווי: אנחנו עוברים דברים מאוד קשים במגזר הערבי.

עאטף קרינאווי: אנחנו לא עושים דברים רעים.

עאטף קרינאווי: להפך, אנחנו עושים דברים טובים לאוכלוסייה שלנו.

עאטף קרינאווי: התוכנית שלהם היא לשלוח את הבנות שלנו בגיל 17 לחתונה, להביא עוד 10 ילדים במקום ללכת לעשות שירות לאומי, להתקדם באוכלוסייה, ללמוד, להבין מי האדם שהיא אוהבת.

עאטף קרינאווי: זו התוכנית שלהם.

עאטף קרינאווי: רק להביא ילדים.

עאטף קרינאווי: התוכניות שלהם זה משהו חבל על הזמן.

עאטף קרינאווי: לאדם הזה אין מה לעשות בכנסת.

עאטף קרינאווי: לא הוא ולא אחרים.

ג'מאל זחאלקה: אתה אל תיתן לי ציונים בנוגע למה שאני עושה בכנסת.

ג'מאל זחאלקה: זה לא מקובל.

זבולון אורלב: אל תפריע לו.

ג'מאל זחאלקה: אבל הוא משתלח בי.

ג'מאל זחאלקה: אני לא דיברתי עליו.

ג'מאל זחאלקה: אל תגן עליו אתה.

זבולון אורלב: אתה קראת לו מצורע.

ג'מאל זחאלקה: אתה, הימין הקיצוני, מגן על אנשים כאלה.

זבולון אורלב: אתה קראת לו מצורע.

ג'מאל זחאלקה: אני לא דיברתי עליו היום.

עאטף קרינאווי: אתה משלח בנו דברים מאוד קשים.

עאטף קרינאווי: חבל שאתה עושה את הדברים האלה.

עאטף קרינאווי: אני אומר לך: תשנה דעה.

עאטף קרינאווי: אנחנו מוכנים לשבת מול כולם.

עאטף קרינאווי: תן לנו יד.

עאטף קרינאווי: אנחנו לא רוצים יד, אבל אל תפריעו לנו.

עאטף קרינאווי: תתעסק בדברים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו יעלו לך את המשכורת.

ג'מאל זחאלקה: אתה עכשיו יכול להצטרף לתנועה הציונית.

זבולון אורלב: איומים.

זבולון אורלב: איומים.

עאטף קרינאווי: אני אזרח ישראלי, ואני גאה לקבל משכורת מהמדינה.

עאטף קרינאווי: אני לא כמוך.

ג'מאל זחאלקה: יש לך מקום ב"ישראל ביתנו".

עאטף קרינאווי: יש אנשים שפועלים נגד המדינה ומקבלים משכורת.

ג'מאל זחאלקה: ב"ישראל ביתנו" לא מדברים ככה על ח"כים ערביים.

עאטף קרינאווי: יש אנשים שמקבלים משכורת מהמדינה, ופועלים נגד המדינה.

ג'מאל זחאלקה: בישראל ביתנו לא מדברים ככה על ח"כים.

ג'מאל זחאלקה: בושה.

ג'מאל זחאלקה: תתבייש לך.

זבולון אורלב: תתבייש אתה.

זבולון אורלב: חבר כנסת במדינת ישראל כך צועק כלפי המדינה שלו.

זבולון אורלב: תתבייש אתה.

עאטף קרינאווי: אין לך מה לעשות.

עאטף קרינאווי: אתה רק מתעסק בנושא של השירות האזרחי.

עאטף קרינאווי: אם היתה לך תוכנית אחרת, כולנו היינו באים לעמוד איתך ולהגיד: אתה צודק.

עאטף קרינאווי: אתה מתעסק בדברים שהם אנטי, שהם נגדנו ונגד אזרחי המדינה.

עאטף קרינאווי: אנחנו לא עושים דברים רעים.

עאטף קרינאווי: מדינת ישראל לא צריכה אותנו בשביל לעלות למטוס.

עאטף קרינאווי: אתה מדבר על ביטחון.

עאטף קרינאווי: אם לא היה ביטחון היום במדינת ישראל, לא היית יכול לעלות על הכביש, לא היית עוזב את הילדים שלך בבית בשלום.

עאטף קרינאווי: אנחנו גאים שיש ביטחון במדינה כזו.

עאטף קרינאווי: תסתכל מה קורה במדינות ערב: יורים באנשים באמצע הרחוב.

עאטף קרינאווי: אתה צריך להגיד כל הכבוד שיש מדינה שתומכת ועוזרת לאוכלוסייה שלנו, שמוציאה אנשים מהבתים ומכניסה אותם למחלקות החינוך, משלבת אותם לעזור לחברים שלהם.

עאטף קרינאווי: אתה צוחק.

עאטף קרינאווי: בלי הסטות.

עאטף קרינאווי: חברי הכנסת גומרים נזק.

עאטף קרינאווי: יש אנשים באוכלוסייה הערבית שהם לא מבינים.

עאטף קרינאווי: הם שומעים מנהיגים המדברים נגד השירות האזרחי, ושם כבר לא באים לדבר איתך.

עאטף קרינאווי: שם באים לדקור אותך או לפגוע בך קשה.

עאטף קרינאווי: שרפו בתים, שרפו מכוניות.

עאטף קרינאווי: אנחנו סובלים מהם סבל קשה.

עאטף קרינאווי: אנחנו נמשיך בדרך שלנו.

עאטף קרינאווי: אם המדינה תעמוד מאחורינו ותיתן לנו תקנים, מחר יהיו לנו מעל 4,000 מתנדבים.

עאטף קרינאווי: בהזדמנות הזו אני מודה לשר שלום ולשר המדע, שלקחו את זה לתשומת לבם ומנסים עכשיו לעזור ולקדם את הנושא.

שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לתקן את חה"כ זחאלקה.

שר-שלום ג'רבי: אתה אומר שהרוב הם נגד.

שר-שלום ג'רבי: פרופ' סמי סמוכה מאוניברסיטת חיפה ערך סקר – סקר שלא אנחנו הזמנו – שהראה ששיעור התומכים בהתנדבות לשירות האזרחי עומד על 68.3% מקרב הציבור הערבי הרחב.

שר-שלום ג'רבי: בנוסף, 99.2% מהמתנדבים שבעי רצון משנת ההתנדבות.

זבולון אורלב: לכן הם הולכים בדרך של איומים והסטות.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שהנתון הזה לא נכון.

זבולון אורלב: ד"ר זחאלקה נגד פרופ' סמוכה.

ג'מאל זחאלקה: פרופ' סמוכה שאל שאלה נוספת.

ג'מאל זחאלקה: הוא שאל מה דעתך אם ראשי הציבור הערבי הם נגד.

ג'מאל זחאלקה: רק 33% תמכו.

ג'מאל זחאלקה: אתה מציג מה שנוח לך.

שר-שלום ג'רבי: אני רחוק ממה שאתה אומר, אבל לא משנה.

שר-שלום ג'רבי: דבר נוסף, אתה מדבר כאן על זכויות.

שר-שלום ג'רבי: לכל אזרח במדינת ישראל מגיעות זכויות.

שר-שלום ג'רבי: כאן מדברים על הטבות.

שר-שלום ג'רבי: זה חלק מהדברים איתם אתם משחקים עם הילדים הטובים האלה.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו מדברים כאן על הטבות.

שר-שלום ג'רבי: ההטבות שמקבלים המתנדבים האלה הן אותן הטבות שמקבלים חיילים עורפיים שסיימו את שירותם.

שר-שלום ג'רבי: הרי אתם שנים באתם ואמרתם שלא יכול להיות שהמתנדבים החמודים האלה, החבר'ה הצעירים האלה מהמגזר הערבי לא מקבלים את ההטבות כמו חייל משוחרר.

שר-שלום ג'רבי: עכשיו יש אפשרות בה אדם מתנדב בתוך הקהילה, בתוך המגזר, לא אצלי ביישוב, לא בתל אביב, לטובת המגזר הערבי, והוא מקבל הטבות.

שר-שלום ג'רבי: על מה אנחנו מלינים?

שר-שלום ג'רבי: דבר אחרון, אדוני היו"ר, אני מזכיר לך את הישיבה הקודמת שהיתה כאן לגבי נקודות הזכות לבנות ולבנים מהמגזר הערבי שמשרתים, בכניסה למערכת החינוך.

אלכס מילר: איפה זה עומד?

שר-שלום ג'רבי: אין לי מושג.

שר-שלום ג'רבי: הם אמרו שתוך חודש-חודשיים הם יעבירו את התשובה, ועד היום לא קיבלנו תשובה.

שר-שלום ג'רבי: חבל מאוד.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו עומדים כאן מול בנות, שאני התחייבתי בפניהן שתוך חודש-חודשיים יהיו לנו תוצאות.

שר-שלום ג'רבי: הן מתחילות להתגלגל, הן רוצות להתקבל למערכת החינוך.

שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להסב את תשומת לבכם ולומר, שמה שאנחנו ביקשנו הוא לא שאדם יקבל עכשיו 30 נקודות.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו אמרנו, שאם יש שתי בנות שקיבלו אותם ציונים, הבחורה ששירתה שירות לאומי תקבל נקודת זכות אחת או שתיים כדי להיכנס למערכת החינוך.

שר-שלום ג'רבי: אני לא חושב שצריכים להתבייש בזה.

שר-שלום ג'רבי: צריכים להתגאות בזה.

שר-שלום ג'רבי: אני קורא לך ומבקש ממך, לבדוק את העניין.

אלכס מילר: משה משרקי מהעמותה של העיוורים.

אלכס מילר: אגב, אנחנו ציינו את יום העיוור היום.

משה משרקי: ביום שהכנסת מציינת הזדהות עם ציבור ליקויי הראייה והעיוורים, אני רוצה להעלות נקודה אחת יותר אנושית, קצת מתרחקת מהצד הזה של הויכוחים האזרחיים והלאומיים.

משה משרקי: אנחנו מטפלים מזה 5 שנים בשילוב של עיוורים בשירות לאומי במסגרות שונות.

משה משרקי: בכל שנה מצטרפים לפרויקט 2-3 עיוורים או ליקויי ראייה שהם ערבים, המשתלבים במסגרות של בריאות, חינוך או משרדי ממשלה אחרים, ופועלים כמו שאר המתנדבים בשירות לאומי.

משה משרקי: התוכנית הזו מקדמת עצמאות, ניידות ושימוש במיומנויות מחשב לקידום של תעסוקה.

משה משרקי: זו תוכנית המקדמת אנשים עם לקות, טוב יותר בחברה.

משה משרקי: בכל שנה מסיימים 40-50 עיוורים ערבים את מערכת החינוך.

משה משרקי: אם לפחות חצי מהם היו משתלבים בתוכנית מהסוג הזה, המקדמת את המיומנויות האישיות והחברתיות, היה קל לסייע לאוכלוסייה חלשה כזו ולשלב אותה בחברה בהמשך, גם בתעסוקה וגם בחינוך.

משה משרקי: אי אפשר להגיד על עיוורים שרוצים להתנדב, שרוצים לפעול ולרכוש מיומנויות של עצמאות, ניידות, שימושים טכנולוגיים ולתרום בחברה, שיש מי שייהנה מזה יותר מהם.

משה משרקי: אם אפשר, בואו נתגבר על הויכוחים, נשכנע ונוסיף תקנים לאוכלוסיית העיוורים וליקויי הראייה במגזר הערבי, כדי שיצטרפו לשירות לאומי.

משה משרקי: אני מאוד אודה לכם, ונמצא להם את המקומות שישתלבו בהם.

דוד פלבר: אני ראש אגף שירות לאומי במשרד החינוך.

דוד פלבר: לגבי ההערה האחרונה של אדוני – יש לנו את תוכנית משלבים.

דוד פלבר: אי אפשר לשלב כל אחד ואולי לא בכל מקום, כי זה תלוי ברמת הלקות, אבל זו תוכנית שיש בה מאות מתנדבים בעלי לקויות שונות: עיוורים ולקויות אחרות של בוגרי חינוך מיוחד המשתלבים במסגרת שירות לאומי ובמקומות נוספים.

דוד פלבר: זה דורש ליווי מיוחד והכוונה.

דוד פלבר: אנחנו עושים את זה, ואם יהיה ניתן נשמח להרחיב את זה.

דוד פלבר: לגבי ההערה שהעיר מנהל המנהלת על הניקוד של בוגרות השירות הלאומי – אנחנו מעודדים את הבנות שנמצאות במסגרת השירות הלאומי בתוך מערכת החינוך.

דוד פלבר: אנחנו רואים בזה, מעבר להשתלבות שלהן בחברה האזרחית, הזדמנות לחשוף אותן לעבודה החינוכית.

דוד פלבר: אחרי שנה-שנתיים של ניסיון בחינוך מיוחד, הרבה מהן רוצות להשתלב.

דוד פלבר: זה מעניין אותן, זה מושך אותן, והן רוצות להשתלב במערכת החינוך.

דוד פלבר: אנחנו רואים פה הזדמנות טובה לחשוף אותן לזה.

דוד פלבר: המשרד תמך בעבר, וגם עכשיו נמצא בתהליך של קביעת רמת הניקוד.

דוד פלבר: היה משא ומתן עם משרד המשפטים, כדי שזה יהיה בתוך מסגרת מתאימה.

דוד פלבר: היתה מחשבה לצרף כל מיני התנדבויות נוספות, התנדבויות פחות משמעותיות משירות לאומי.

אלכס מילר: מתי זה אמור להיות?

דוד פלבר: זה היה יוצר זילות של השירות הלאומי, אם כל מי שהולך פעם בשבוע להתנדב אחר הצהריים באיזו עמותה היה מקבל את אותן זכויות של מי שעושה שנתיים שירות לאומי.

דוד פלבר: לקראת ינואר הקרוב אנחנו נשלים את רשימת הקריטריונים והניקוד.

דוד פלבר: לקראת תשע"ב לא נספיק לעשות את זה, אבל לקראת תשע"ג יהיו קריטריונים וניקוד שיקדמו את הבנות שעשו שירות לאומי.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: נציגת שלטון מקומי, בבקשה.

אלכס מילר: אנחנו שמענו כאן שבכמה רשויות מקומיות יש בעיה גדולה עם הנושא של שירות לאומי.

אלכס מילר: אני מבין שיש פה עניין פוליטי של חה"כ זחאלקה, ומפלגות ועמותות אחרות לא כפופות למנגנונים ולממסד – מנגנון שהמדינה מממנת.

אלכס מילר: ברגע שהמדינה והממשלה מחליטות על דרך מסוימת, איך יכול להיות שרשויות מקומיות באות וקובעות מדיניות משלהן?

אלכס מילר: לא יעלה על הדעת שדבר כזה קורה במדינה.

אלכס מילר: לפחות השלטון המקומי צריך להיות כפוף להחלטות הממשלה, או שיש לו ממשלה משלו.

אתי אלון: חשבתי לסחוב את התייחסותי אחרי דבריו של חה"כ אורלב, שהותירו אותי בלי מילים מבחינת ההזדהות שלי.

אתי אלון: אני רוצה לומר מספר דברים.

אתי אלון: במדינת ישראל יש 65 רשויות ערביות.

אתי אלון: לא כולן מקשה אחת, וזה לא סוד.

אתי אלון: גם הן נתונות, לצערי ולמיטב ידיעתי, להשפעתם של המנגנונים הפנימיים בתוך הכפר או בתוך היישוב, בשל הבחירות ובשל האידיאות הלאומיות-הלאומניות, או איך שתקרא להן.

אתי אלון: אני רוצה לומר מה אנחנו עשינו בעניין.

אתי אלון: אנחנו הלכנו יד ביד עם המנהלת.

אתי אלון: קיימנו מספר מפגשים עם ראשי רשויות – לא ככינוס, מאותה סיבה של לא לעשות הרבה רעש - והלכנו ברביעיות, חמישיות, דיברנו בבודדת.

אתי אלון: אני יכולה לומר, שראשי הרשויות אמרו: אנחנו בעד, אבל אם תבואו באופן מוצהר לא תקבלו מאיתנו לגיטימציה, לא נעשה לכם כנס בטייבה או באום אל פאחם.

אתי אלון: רצינו לפנות לבתי הספר ולמנהלים, אבל גם הם נמצאים תחת אותה השפעה.

אתי אלון: צריך להבין איך הדברים האלה עובדים.

אתי אלון: זה הגיע ליו"ר השלטון המקומי, ואנחנו הגענו למוד של פעולה שקטה יחסית, אבל היא עובדת נקודתית.

אתי אלון: למשל, נפתח שולחן בנושא של שירות לאומי במעלות טרשיחה, כי היישוב מאחד יהודים וערבים.

אתי אלון: במקומות של הדו, כמו עכו, זה יכול ללכת יותר טוב.

אתי אלון: אנחנו נפעל שם.

אלכס מילר: אפשר להעביר החלטה בשלטון המקומי, שראש רשות לא יהווה חסם לכניסה של שירות לאומי לתוך היישוב שלו.

אתי אלון: אבל כאשר אני פונה לראש רשות כדי שיגיד לי מה הצרכים שלו בישוב, הוא אומר לי: על מה את מדברת?

אתי אלון: לא נתנו לי את הצרכים.

אתי אלון: איך נשבץ אותם?

אתי אלון: אני לא יכולה לפנות אליו ולהגיד לו: תשים במתנ"ס.

אתי אלון: הוא צריך להגיד את זה.

אתי אלון: התקן הולך לרשות.

אתי אלון: אנחנו לא מרימים ידיים.

אתי אלון: הנושא הזה רגיש ומורכב, וראינו עד כמה.

אתי אלון: חה"כ זחאלקה, אני רוצה ללכת מעבר לנושא הלאומי ולומר לך – ודיברתי עם ראמס ג'רייסי שהוא יו"ר פורום הרשויות הערביות.

ג'מאל זחאלקה: העניין הלאומי הוא פריבילגיה של יהודים.

ג'מאל זחאלקה: לערבים אסור שיהיו רגשות לאומיים.

ג'מאל זחאלקה: הוא יכול להיות אדם לאומני, אבל רוצה שאני אהיה אזרח.

ג'מאל זחאלקה: הוא רוצה לעשות לי רדוקציה.

אלכס מילר: אתה תרגיש במדינת ישראל מה שמוסלמי מרגיש בארצות הברית, ומה שיהודי מרגיש בארצות הברית.

ג'מאל זחאלקה: המולדת שלי היא פה.

זבולון אורלב: המולדת שלך יכולה להיות פה.

זבולון אורלב: זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: המדינה שלך היא מדינת ישראל, שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית.

ג'מאל זחאלקה: המדינה שלי צריכה להיות נאמנה לי.

ג'מאל זחאלקה: המדינה צריכה להביע נאמנות לאזרח.

אלכס מילר: ומה עם הנאמנות למדינה?

ג'מאל זחאלקה: המדינה קמה למען האזרח, ולא האזרח קיים למען המדינה.

ג'מאל זחאלקה: זה פאשיזם.

ג'מאל זחאלקה: זה פטישיזם אוף דה סטייטס.

אלכס מילר: אתה עושה רגולציה לחובות.

אלכס מילר: מתי שנוח לך אתה שם, ומתי שנוח לך אתה במקום אחר.

זבולון אורלב: אני בטוח, שאם יהיה משאל, יהיה ברור שהמדינה שמעניקה הכי הרבה זכויות והטבות ונאמנה לאזרחיה הערביים זאת מדינת ישראל, וזאת בהשוואה ל-57 מדינות מוסלמיות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: תחזיר לי את הקרקע שלי.

ג'מאל זחאלקה: לקחת 75% ממנה.

ג'מאל זחאלקה: תחזיר לי את האדמות שלי.

זבולון אורלב: "תענו חיטים והודה לו בשעורים" .

ג'מאל זחאלקה: אתה אל תדבר איתי על זכויות.

זבולון אורלב: אדוני.

זבולון אורלב: מדינת ישראל היא המיטיבה ביותר.

ג'מאל זחאלקה: גם מהערבים שדיברו כאן הופקעה הקרקע.

ג'מאל זחאלקה: גם מהאנשים שבאים לכאן ומתחנפים אליכם הופקעה הקרקע.

זבולון אורלב: גם מיהודים הופקעה קרקע.

אתי אלון: אני בטוחה שאתה תסכים, כפי ששמעתי ממרבית ראשי הרשויות הערביות המובילות, שהנושא של מעורבות חברתית, מעוברות בקהילה ותרומה לקהילה שלכם, הוא לא פסול.

אתי אלון: יושבות כאן נערות, שאני מאוד שמחתי לשמוע.

אתי אלון: העובדה שאתה יוצר חסם ערכי לעניין הזה, היא פסולה בעייני.

אתי אלון: אנחנו חושבים שהמוד הזה של לתרום ולהיתרם הוא חיובי.

אתי אלון: הרי היא נתרמה מזה שהיא פעלה ועבדה.

אתי אלון: זה הצמיח אותה, זה העצים אותה, זה העצים את החברה שלה, את הכפר שלה, את המקום שבו היא עובדת, ואני מקווה שלזה אתה לא מתנגד.

אתי אלון: אני מקווה, שאתה לא רוצה ליצור פה איים שמטביעים חותם של נכשלות ומסכנות.

אתי אלון: העובדה שהצעירים האלה יובילו את אותו כפר ואת אותה הנהגה, תאפשר באמצעות הדברים האלה ללכת ולפתוח את הדרך.

אתי אלון: השירות הלאומי או השירות החברתי הזה – אני קוראת לו שירות חברתי-קהילתי – הוא למען הקהילה הזו.

אתי אלון: כך צריך לראות את זה.

אלכס מילר: נציג משרד הביטחון.

פיני גנון: עיקר העיסוק שלי הוא עם המגזר הבדואי.

פיני גנון: אנחנו פועלים בעיקר בקרב הגברים ופחות בקרב הנשים, אבל אנחנו נחשפים לעניין הזה של נשים במגזר.

פיני גנון: אני הופתעתי לשמוע פה, שאין בעיה של תקנים.

פיני גנון: לטעמי, קיימת בעיית תקנים של בנות ברשויות ובעמותות.

פיני גנון: יש לי קשר עם מרבית העמותות שעובדות, ושם קיימת הבעיה הזו.

פיני גנון: אחר כך אני אקח פרטים מיו"ר המנהלת.

פיני גנון: ללא העדפה וללא תמיכה של אותו מיעוט, שהרים את הדגל והחליט ללכת לעניין הזה של השירות האזרחי, הוא לא יתמודד.

פיני גנון: אם בת שירות לאומי-אזרחי מתקשה ומאוימת, על אחת כמה וכמה אותו מוסלמי שמחליט להתגייס לצה"ל.

פיני גנון: שמענו פה על אותו חרם קיים.

פיני גנון: לצערי, גם בקרב החיילים זה קיים, אולי בצורה קצת יותר חמורה.

פיני גנון: הפתרון שאני בא להציע אותו כאן, הוא תמיכה וליווי.

פיני גנון: לא לתת לילדות האלה להתמודד לבד.

פיני גנון: לא להגיד להן: תלכו למשטרה ותגישו תלונה.

פיני גנון: צריך לעמוד ולתת להן רוח גבית, ללוות ולהנחות אותן, ולא לתת להן להתמודד לבד עם הבעיה הכואבת הזו.

אלכס מילר: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי העניין הזה.

אלכס מילר: אנחנו נעשה סיכום ביניים, כיוון שתהיה לנו ישיבה נוספת בנושא של ההתקדמות במשרד החינוך.

אלכס מילר: אני מקווה, שתוך חודש-חודשיים אתם תביאו לנו החלטה ברורה בכל נושא מנגנון השילוב וההחלטות במשרד החינוך.

אלכס מילר: ציינת שזה יהיה משנת הלימודים הבאה.

דוד פלבר: אנחנו צריכים בינואר להציג את הקריטריונים.

דוד פלבר: חודש קודם נביא את זה לפה.

ג'מאל זחאלקה: הרבה דברים יקרו בספטמבר.

אלכס מילר: תפסיק.

אלכס מילר: אני מרגיש לידך שאני תחת 20,000 איומים.

ג'מאל זחאלקה: אני אחד מול 40 פה.

ג'מאל זחאלקה: היית צריך לתת לי את מחצית הזמן.

אלכס מילר: אני רוצה לסכם את הישיבה.

אלכס מילר: ראשית, ועדת החינוך מברכת את כל אותם הצעירים התורמים מעצמם לקהילה, שבאים ולוקחים חלק בפעילות חברתית מאוד מבורכת.

אלכס מילר: אנחנו כמובן מאחלים לכולם הצלחה בהמשך חייהם והשתלבותם במערכת ההשכלה הגבוהה, המערכת הטכנולוגית והתעסוקה בכל אותם התחומים שהם בחרו לעצמם.

אלכס מילר: אנחנו גם מברכים ומודים לכל אותן העמותות.

אלכס מילר: שמענו כאן עד כמה לא פשוטה המערכה, ועד כמה לא פשוט להיות היום זה שיוצא כנגד אווירה – לדעתי, אוירה מאוד חשוכה שנוצרה במגזר הערבי – כנגד השירות האזרחי-לאומי.

אלכס מילר: אני דוחה בחריפות את כל אותם גופים, עמותות ומפלגות, שמנסים בדרך שלא מתקבלת על הדעת לתקוף ולהתנגד כנגד השירות האזרחי.

ג'מאל זחאלקה: יש חופש ביטוי.

ג'מאל זחאלקה: מה זה לא מתקבל על הדעת?

אלכס מילר: אני מדבר על הדרך של איומים.

אלכס מילר: אני מדבר על הדרך של כניסתם של אותם הצעירים למצב בו ישנה אווירה של דחייתם מהמגזר שלהם.

אלכס מילר: בסך הכל הם תורמים למגזר, ופותרים הרבה יותר בעיות ממה שעושות עמותות כאלה ואחרות מהצד השני, שרק מדברות ובסופו של דבר הפתרון לא נראה בשטח.

אלכס מילר: רבותיי, אנחנו צריכים להקפיד שכל אותן הבקשות לתקנים שבאים מהמגזר, יבואו בסופו של דבר לאישור.

אלכס מילר: אם יש צורך בהוספת תקציב, צריך להעלות את הסוגיות האלה על סדר היום.

אלכס מילר: לא יכול להיות שמצד אחד אנחנו שומעים שאין בעיות, וכאן אנחנו שומעים שיש.

אלכס מילר: יכול להיות שהבעיה היא בסינרגיה בין כל אותם הגופים, ומציאת פתרון לכל אותן בקשות שקיימות במערכת.

אלכס מילר: אני כן חושב, שדווקא בנושא הזה אנחנו צריכים להיות הרבה יותר פעילים.

אלכס מילר: אני קורא למשרד החינוך ולמנהלת להרחיב את הפעילות בכל הנושא של שירות לאומי-אזרחי, גם ההסברתית, בצורה יותר אגרסיבית ממה שקיימת היום.

ג'מאל זחאלקה: אני מתנגד לסיכום.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש הצבעה.

אלכס מילר: אני מעלה את הסיכום שלי להצבעה.

אלכס מילר: מי בעד?

אלכס מילר: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 1 נמנעים - אין ההצעה התקבלה.

אלכס מילר: ההצעה התקבלה תודה רבה, הישיבה נעולה.