ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 17, 2011-05-23 11:00

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: הישיבה היום מתקיימת בהשתתפות שר התעשייה, המסחר והתעסוקה השר שלום שמחון שהוא גם השר לענייני מיעוטים, כפי שמכונה על פי הממשלה.

אחמד טיבי: משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, אחראי על תחומים קריטיים הקובעים במידה רבה את מצבה הכלכלי חברתי של האוכלוסייה הערבית בכלל והישובים הערבים במדינה בפרט.

אחמד טיבי: הישובים הערבים והערבים הם שיאני האבטלה בנושא התעסוקה.

אחמד טיבי: בישוב או בגוש ישובים ערביים כלכלי אין אזור תעסוקה מודרני לפיתוח כלכלי.

אחמד טיבי: הכנסות הרשויות הערביות מארנונה מעסקים נמוכה.

אחמד טיבי: יכולת הרשות הערבית לספק שירותים לרווחת התושב נמוכה בסדרי גודל בהשוואה לישובים היהודים.

אחמד טיבי: התוצאה היא ש 85% מכלל מהישובים באשכולות 1 עד 3 הם יישובים ערבים.

אחמד טיבי: שיעורי התמיכה של המשק הישראלי מותנים במידה רבה בגידול שיעורי התעסוקה בקרב המיעוט הערבי בארץ ופיתוח כלכלי של הישובים הערביים.

אחמד טיבי: החלטות הממשלה לביצוע תכניות חומש לפיתוח כלכלי של ישובים ערבים, של ישובים בדואים ודרוזים הוטלו על משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שלו תפקיד מרכזי בהקצאת תקציבים לעניין זה.

אחמד טיבי: במצב זה סביר להניח שמשרד התעשייה המסחר והתעסוקה והתאגידים והרשויות המצויות באחריות שר התעשייה, המסחר והתעסוקה יעסיקו מספר עובדים נכבד.

אחמד טיבי: עובדים המכירים עם הכרות בלתי אמצעית את אורחות חייו של האזרח הערבי ושל הישובים הערביים.

אחמד טיבי: רבותיי אני חוזר על הערה שאותה אנחנו אומרים תמיד, כשאנחנו מדברים על ערבים אנחנו כוללים גם את אלה ששפת אמם ותרבותם היא ערבית בין אם הם מוסלמים, נוצרים או דרוזים,

אחמד טיבי: בנוסף להם אנחנו מוסיפים את הצ'רקסים שגם הם מוסלמים.

אחמד טיבי: הבמה שלך אדוני השר, בבקשה.

שלום שמחון: נזכרתי בפגישה הקודמת שהייתי כאן, כשר החקלאות, בה התוכחתי כי חשבתי שעשיתי מאמץ גדול לטובת המגזר הערבי בשנות כהונתי כשר החקלאות, כולל איוש בעלי תפקידים בתוך המשרד.

שלום שמחון: כאן אני לא חושב שיש הרבה מה להגיד.

שלום שמחון: לדעתי המצב הוא לא טוב, הוא לא טוב באופן בולט גם מהנתונים שאנחנו הכנו וגם מהנתונים שהיושב ראש הקריא.

שלום שמחון: עם כניסתי לתפקיד לפני כארבע חודשים הכרזתי על מדיניות מאוד ברורה בנושא המיעוטים בכל התחומים בהם עוסק המשרד.

שלום שמחון: נמצאים כאן בעלי תפקידים ממשרדי, משמאלי ציונה שהיא מובילה את נושא שוויון הזדמנויות בעבודה.

שלום שמחון: נדמה לי שכבר בשבוע הראשון לכניסתי לתפקיד התחלנו לעסוק בעניין וקיימנו כבר ישיבה מאוד גדולה אצלי במשרד כדי לראות איך אנחנו מניעים את העניין קדימה.

שלום שמחון: נדרשת עבודה מאוד מאוד גדולה כדי שזה יגיע למצב שדומה למקום הקודם שהייתי בו ושזה יהיה משהו שתואם את מדיניות הממשלה.

שלום שמחון: ברור שצריך לעשות כאן עבודה מאוד רחבה וצריך לקבוע מדדים שנתיים כדי שהדברים יקרו.

שלום שמחון: אני מתכוון לעשות אותם.

שלום שמחון: לפני כחודש, הכרזתי על אזור תעשייה מרחבי חדש בשפרעם, על אף העובדה שהוועדות הבין משרדיות לא המליצו על אזור שפרעם כאזור תעשייה מרחבי.

שלום שמחון: אזור שיכלול בתוכו אחת עשרה רשויות ערביות, קיבלתי את ההחלטה בעת ביקורי במקום שבשפרעם יקום אזור תעשייה מרחבי.

שלום שמחון: מנכ"ל המשרד עוסק באפשרויות להביא למקום מפעלי עוגן במקביל לקבלת ההחלטה בממשלה שיקום שם אזור מרחבי.

שלום שמחון: לשמחתי אתמול בערב, כמובן תוך חיסיון הפרטים וכיסוי הפרטים עליהם אנחנו עובדים כרגע, ישנם מפעלים גדולים, מפעלים מהחשובים במדינת ישראל שהביעו את נכונותם להגיע לשם כמפעלי עוגן ומתחילה העבודה בעניין הזה.

שלום שמחון: בכל מה שקשור להגברת התעסוקה אין ספק שזה דבר ברור.

שלום שמחון: אנחנו עושים מאמץ גדול, כמעט באופן שוטף ויום-יומי, כדי להקטין את אחוז האבטלה במגזר הערבי.

שלום שמחון: במה שנוגע לעובדים בתוך המשרד אין ספק שהמצב לא טוב.

שלום שמחון: נצטרך לעשות מאמץ גדול כדי להניע את התהליכים קדימה.

שלום שמחון: כל הסבר שאני אתן יהיה לא נכון ואני יודע שאני מתהדר בעובדה שאני חדש.

שלום שמחון: אני בטוח שנעשו כאן הרבה מאמצים כדי שהדברים יקרו.

שלום שמחון: אני מקווה שאני אהיה פה בשנה הבאה ולא אגיד שלא קרה שום דבר.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: ברשותך אני רוצה להקריא לפרוטוקול ולמען הוועדה נתונים מספריים.

אחמד טיבי: בשנת 2009 היו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1,391 עובדים, מתוכם 68 ערבים – כלומר 4.9% ערבים, 18 עובדות ערביות ו- 50 עובדים ערבים.

אחמד טיבי: מתוכם במטה המשרד – 7 ערבים, במחוזות – 61.

אחמד טיבי: בעלי תואר אקדמי 30 ערבים וזה שיעור של 5%.

אחמד טיבי: התמחויות אקדמיות שכיחות – 18 ערבים שמהווים 4.9%.

אחמד טיבי: בשנת 2010 יש גידול שלילי, במשרד התעשייה 1,321 עובדים, מתוכם 64 ערבים בשיעור של 4.8% כלומר יש ירידה במספר הערבים במשרד.

אחמד טיבי: 18 נשים ערביות ו- 46 גברים ערבים.

אחמד טיבי: במטה המשרד - - -

משה לביאן: זה 4.85%.

אחמד טיבי: חשוב שאתה עומד על החצי אחוז הזה.

אחמד טיבי: במטה המשרד 8 ערבים שהם 8.5%.

אחמד טיבי: במחוזות – 56 ערבים שהם 7.2% וכדומה.

אחמד טיבי: שאלנו שאלות ואתה, הנהלת המשרד וצוות המשרד תמסרו את התשובות בהמשך.

אחמד טיבי: יועץ הוועדה דוקטור דני גרא הסב את תשומת ליבי שאם ניקח את סך כל העובדים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתוספת החברות והאגפים וכל היחידות והרשויות שנמצאים תחת האחריות המיניסטריאלית של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מסתבר ששיעור העובדים הערבים יורד מ- 4.9% לפחות מ- 4%.

דני גרא: כ- 4%.

דני גרא: כשהיית שר החקלאות אמרת במידה רבה של צדק שצריך להסתכל על משרד החקלאות לא רק על המשרד עצמו אלא על יחידות המסך והתאגידים.

דני גרא: כאן אם אנחנו עושים את אותו דבר, אני הולך בדרכך, אנחנו מודעים לכך שיחידות הסמך הן גדולות.

דני גרא: מכון התקנים לבד זה 900 תקנים.

דני גרא: במכון התקנים הממונה על תקן הישראלי, תקן שאומר שצריך להיות 1.5% עובדים ערבים.

דני גרא: אני רק להגיד שלא מצאתי במכון התקנים, יכול להיות שיש אבל לא מצאתי, חבר ערבי במועצת מכון התקנים – לא מצאתי.

אחמד טיבי: לא נמצא עובד ערבי לפי התקן אדוני השר?

עליזה כהן: אנחנו עכשיו מכניסים.

עליזה כהן: אנחנו נכניס.

דני גרא: אותו דבר במקום אחר, אני מדבר רק על דירקטורים למרות שזה לא עניינה של הוועדה, אני רק מראה מגמה.

דני גרא: הרשות להסמכה, ועדות, המכון הישראלי לייצוא בשיתוף פעולה, בהם אין חבר ערבי בדירקטוריון או חבר מועצה, תלוי כי יש מקומות שזו מועצה ויש מקומות שזה ועד הפועל אבל זה אותו דבר.

דני גרא: לכן שיעור מסך העובדים בכלל הוא קטן יותר.

דני גרא: נקודה אחת חשובה, לפעמים אנחנו מסתכלים לא רק על שיעור העובדים אלא גם על ההתייחסות של המשרד כפונקציה של הנושאים שלו.

דני גרא: כשאני מסתכל על נושאים ואני רואה למשל שבמקום מסוים צריך לפתח אזור תעשייה על קרקע פרטית, אנחנו מכירים את הבעיה של קרקע פרטית אצל הערבים, כדי לפתור בעיה כל כך מורכבת דרושה הכרות מאוד מאוד קרובה.

דני גרא: כשאנחנו רואים הערה של המשרד שבשום תפקיד, אני רוצה להיות מדויק ואני רוצה לצטט - - -

שלום שמחון: זו שאלה או תשובה?

דני גרא: לא.

דני גרא: אני אומר לגבי התייחסות המשרד, שבשום תפקיד בעצם לא צריך ידיעת שפה.

אחמד טיבי: כן, יש תשובה כזאת, זה בתשובות שקיבלנו מכם.

אחמד טיבי: ברשותך אדוני, כדי שכל האנשים כאן יבינו במה מדובר.

אחמד טיבי: נשאלה שאלה "האם יש במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה תפקיד או משרה או פונקציה הדורשת במיוחד ידיעת השפה הערבית או שידיעת השפה הערבית היא כלי מסייע למלא את הפונקציה הזאת".

אחמד טיבי: התשובה הייתה לא.

דני גרא: אני אקריא בתשובה לסעיף 2.

שלום שמחון: ".

שלום שמחון: .

שלום שמחון: לא קיים תפקיד במשרדנו אותו לא ניתן למלא כראוי ללא ידיעת השפה והתרבות הערבית.

שלום שמחון: .".

משה לביאן: יש אצלנו במשרד פונקציות של ניתן בלעדי השפה הערבית לקיים אותן.

משה לביאן: אתן לכם דוגמאות: מרכז הכשרה תמרה- זה מרכז שנמצא בתמרה, מנהל בית הספר וצוות המורים כולם עובדי מדינה, כולם בלי יוצא מהכלל הם בני מיעוטים, בלי יוצא מהכלל, בשנתיים האחרון עשינו איזה שינוי.

משה לביאן: תפקיד נוסף שעושים אותו גם מהמגזר הכללי וגם מהמגזר הערבי זה הנושא של תעשייה.

משה לביאן: בתעשייה כשאנחנו באים למגזר הערבי אנחנו בוודאי צריכים להגיע עם דוברי ערבית, אין צל של ספק בעניין, האם אפשר לקיים את זה רק עם דוברי השפה הערבית?

משה לביאן: – לא.

משה לביאן: בפועל יש לנו משרה כזאת.

משה לביאן: אני התייחסתי לשאלה הזאת לדעתי כרגע.

משה לביאן: כרגע אנחנו רואים במשרד שלנו את כל נושא של קליטת בני מיעוטים לאו דווקא לשרת את המגזר הערבי.

משה לביאן: הם נקלטים אצלנו גם במגזר היהודי והם נותנים תשובה גם לאלה וגם לאלה.

משה לביאן: אם קלטנו עובדים לאכיפה והסדרה הם משמשים את האכיפה והסדרה גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי.

משה לביאן: אנחנו נכנסים למגזר הערבי בחלק מהמשרות, בחלק מהמקצועות, בחלק מהנושאים נכנסים גם דוברי עברית והם מסתדרים פחות טוב ואין צל של ספק בעניין.

משה לביאן: אבל, זאת לא השאלה המרכזית.

משה לביאן: השאלה המרכזית היא, אם המשרד נכון לקלוט בני מיעוטים ומה הוא עשה כדי לקלוט.

משה לביאן: כשאני קולט עובד אני לא קולט דווקא למגזר הערבי, אני קולט בכל משרה שהיא אפשרית שבני המיעוטים יקלטו בה ויתנו תשובה לכל המגזרים ללא יוצא מהכלל.

שלום שמחון: יש החלטת ממשלה שקובעת את האחוז אליו צריכים להגיע משרדי הממשלה.

משה לביאן: אני מסכים עם זה.

שלום שמחון: אנחנו לא יכולים לתת תשובה שהיא כאילו - - -

משה לביאן: אני רוצה לחזור לשנת 2008.

משה לביאן: בשנת 2008 יש כאן שבחים גם מהוועדה שישבת בראשה, בתכנון היה לנו 22 איש מהמגזר הערבי שהם לטובת תפקידים כלליים בכלל, מגיע אדם מהמגזר הערבי עם תואר אקדמי והוא יכול לשרת כל נושא שיש, רק שיבוא, וזה הקושי שלנו להביא אותו.

משה לביאן: בשנת 2008 22 איש היו בתכנון ונקלטו 17.

משה לביאן: זה היה הישג בלתי רגיל, ארבע שנים קודם נקלטו שניים-שלושה איש.

משה לביאן: שנה אחרי הייתה לנו החלפה של בערך שבעה איש שהיו במקום, קליטה של נוספים לא הייתה, נקלטו שני אנשים בלבד.

משה לביאן: כשהיו לנו שמונה משרות שאושרו על ידי נציבות שירות המדינה נושא תקציב משרד האוצר במשך למעלה משנה לא אושר ולא יכולתי לקלוט אנשים למרות שאושרו לי המשרות שאושרו על ידי נציבות שירות המדינה בנושאים שנקבעו.

משה לביאן: כשהיה לנו תקציב ויצאנו לדרך, אתם יודעים מהם הקשיים בקליטת בני מיעוטים – הם לא מגיעים.

משה לביאן: אני יכול לתת דוגמאות מכאן ועד להודעה חדשה.

משה לביאן: אני אומר לך, עם מבט לעיניים, שאנחנו עושים מאמצים אדירים, כשהם מגיעים אלינו הם מרגישים מצוין.

משה לביאן: אפשר לערוך מחקר איך נקלטים בני מיעוטים אצלנו במשרד.

משה לביאן: כשאנחנו באים לקלוט אותם במכרזים של משפטנים למשל, מגיעים שישה עשר איש למכרז למשפטנים, בוועדת ההערכה נושרים, היום אנחנו מקבלים פטור מהנציבות והם באים לקראתנו.

משה לביאן: עד לבחינות נושרים עוד ומגיעים בערך 25%.

משה לביאן: לוועדה אחרי שלושה-ארבע חודשים מגיעים שניים ומתוכם או אחד או בכלל אף לא אחד.

משה לביאן: זה מיעוט קטן מאוד וכברת הדרך ארוכה מאוד מאוד.

משה לביאן: אנחנו עושים קליטה אקטיבית, ואני אומר לך שמעבר לשנת 2008 כשקלטנו שבעה עשר איש אני לא מצליח לקלוט.

משה לביאן: ביקשנו לקלוט נהג מהאוכלוסייה הבדואית במחוז דרום, במשך שנה וחצי לא הגיע נהג וכשהוא הגיע הוא ראיין אותנו על כך שהוא רוצה לקבל 10,000 שקל – אני לא יכול לשלם.

דני גרא: זה אותו דבר כמו המערכון של הגשש עם האופניים.

משה לביאן: זאת התמונה וצריך לעשות שיווק שלא ביכולתי לעשות אותו.

משה לביאן: אנחנו ערוכים לקלוט לאו דווקא למגזר הערבי אלא גם למגזר היהודי.

משה לביאן: אני מוכן לקלוט אותם ויש לנו מרחב עצום לקלוט אותם.

משה לביאן: אני אומר שוב, הבעיה היא בעיה שיווקית, הבעיה היא תקציב שמאחר לבוא, והבעיה היא שלעיתים אני מעכב כי כשנותנים לי תקציב לקלוט אדם ולא נותנים מספיק חבל כמו שעות נוספות והוא מקבל 4,000 שקל הוא עוזב אחרי חודשיים אותנו, אני לא רוצה לבזות לא אותו ולא את עצמי.

משה לביאן: פעם אחת צריך להסדיר את העניין הזה ואז אפשר לבחון אותנו באיזו צורה אנחנו קולטים את האנשים באופן כזה או אחר.

משה לביאן: אני לא מצליח להבין איך בשנת 2008 קלטתי שבעה עשר איש, אני ולא איש אחר, ואיך בשנים הבאות אני לא מצליח לקלוט.

משה לביאן: או שמשהו קרה אצלי או שמשהו במערכת לא תקין.

דני גרא: אדוני היושב ראש, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אחראי בין השאר למשיכת משקיעים למשק, חלקם ישראלים אבל ישנם גם זרים.

דני גרא: אני משער שאם מישהו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה היה נציגו של איזה משקיע זר שהיה אומר שהוא רוצה להקים תעשייה דווקא בסחנין – באזור ערבי, ורוצה שלפחות 50% מעובדיו יהיו ערבים, אותו נציג שבמקרה יהיה איש משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה היה מצליח משום שהוא היה יודע שאם הוא לא היה מצליח הוא לא היה עושה את תפקידו וכנראה היו מראים לו את הדלת.

דני גרא: יש כאן שאלה ואני מציע לבדוק אותה.

שלום שמחון: לא משנה לך מה אני אומר, אמרתי לך שהדבר הראשון שעשיתי זה לבקר בשפרעם ולהודיע שם ששם יפתח אזור תעשייה מרחבי של אחת עשרה רשויות ערביות שנמצאות בסביבה.

שלום שמחון: אזור תעשייה שפרעם שיהיה אזור תעשייה על כ- 1,600 דונם, אמרתי את זה בתחילת דבריי שזה יקום.

שלום שמחון: מיניתי מיד את מנכ"ל משרדי לאתר מפעלים, תהליך כזה לוקח כמו שאתה יודע X שנים, מיניתי אותו ואמרתי, מבלי להזכיר את שמות המפעלים שהביעו נכונות אתמול אחר הצהריים ומבלי קשר לוועדה, מפעלים שהביעו בצוות עבודה משותף ודיסקרטי נכונות לבוא לאזור התעשייה בשפרעם.

שלום שמחון: כרגע יש שני מפעלים בהיקף של 1,200 איש שמנהלים משא ומתן להגיע לשפרעם.

שלום שמחון: אני באופן טבעי לא אמרתי, אבל זה פרויקט שאם הבעלים שלו יישבו שם הוא עשוי לעלות בסדר גדול של מיליארד שקל בשלוש השנים הבאות.

שלום שמחון: נדרשה החלטת ממשלה מסודרת כדי להגיע להסכם.

שלום שמחון: זה הדבר האחד שאמרתי.

שלום שמחון: הדבר השני, שאולי גם לו לא הקשבת, זה שפתחנו לפני כארבעה שבועות לשכת שירות תעסוקה בשפרעם.

שלום שמחון: דיברתי על הדגשים.

שלום שמחון: ברור שכשאנחנו נתחיל לעבוד על אזור התעשייה בשפרעם ושיהיו לנו הדברים מול העיניים אלו הן השאלות המרכזיות של השטחים הפרטיים שהם הבעיה.

שלום שמחון: אין ספק שהם בעיה שתצוף כי זה מפחיד את בעלי המפעלים שצריכים עכשיו לנהל משא ומתן עם כל אחד.

שלום שמחון: לפי מה שאנחנו מכוונים כרגע כנראה לא נזדקק בשלב הראשון לשטחים הפרטיים.

שלום שמחון: אני רוצה שתדע שגם להכריז על אזור תעשייה מרחבי שפרעם זה מול הרבה רשויות יהודיות שנמצאות בסביבה.

שלום שמחון: ההחלטה שלי הייתה לטובת שפרעם.

שלום שמחון: אותו הדבר לשכת שירות התעסוקה שנפחתה במבנה חדש ומודרני עם כל הדברים מסביב.

שלום שמחון: הדבר השלישי שאותו אמרתי, שבכל מה שקשור למצבת העובדים של המשרד, גם אם אני מקבל לגמרי את הדברים שנאמרו כאן על ידי אחד הסמנכ"לים הכי מוכשרים שיש במשרדי הממשלה בנושאים האלה, מר משה לביאן למרות העובדה שהוא יושב כאן אני מרשה לעצמי לשבח אותו, אין ספק שזה לא מצב רצוי שאין במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה מספיק עובדים לא בהנהלה הבכירה ולא בהנהלת הביניים ולא בעובדים הזוטרים.

שלום שמחון: המקרה שלנו של ירושלים, אני אומר את זה לאנשיי, הוא לא מקרה שאין ערבים בסביבה.

שלום שמחון: חלק יגידו לצערנו וחלק יגידו לשמחתנו, אבל ירושלים מוקפת בישובים ערבים ואפשר למצוא כאן עובדים וגם כאלה שלמדו.

שלום שמחון: אני לא רוצה להתנצל.

שלום שמחון: העיר ירושלים היא בעיה, במועצה האזורית מטה יהודה עם כמה ישובים ערבים ובצד השני יש גם כמה ישובים ואם רוצים אין בעיה.

שלום שמחון: צריך להתאמץ על זה.

אחמד טיבי: גם בתוך ירושלים, יש אוכלוסייה של אלפים.

שלום שמחון: גם בתוך ירושלים.

אחמד טיבי: בבקשה חברי הכנסת.

עפו אגבאריה: זה נושא מקצועי מדי.

שלום שמחון: סליחה, עוד מילה אחת שלא הוזכרה כאן בדברים של משה לביאן, ראש מל"ח במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שזה אחד התפקידים הכי חשובים שמכין את המערך לשעת חירום, כמו שאנחנו יודעים במלחמה הבאה החזית היא העורף ולא בקו, יש עליו אחריות על 8,000 מפעלים ועל כל מה שיקרה עם אספקת מזון ומוצרים והפעלת המשק בשעת חירום, הוא איש מיעוטים.

שלום שמחון: זה לא הוזכר כאן וכדאי שתדעו שזה אחד התפקידים הכי רגישים במשק הישראלי, האיש הוא מבני המיעוטים.

משה לביאן: יש עוד שני מפקחים פדגוגיים ארציים על ענף החשמל בכל הארץ ועל ענף התחבורה בכל הארץ, גם הם בני מיעוטים והם מקבילים לתפקיד בכיר של 41, 43 אבל זה מעט.

דני גרא: בעניין הדרגות אני רוצה לומר כאן שני דברים.

דני גרא: אנחנו מדברים על שלושת בעלי התפקידים, ואולי אדוני השר גם אליך, אנחנו מדברים שהם שותפים בשיקול דעת ולא ראינו את זה בשלושת הדרגים הבכירים, המנכ"ל הוא הדרג הראשון וסמנכ"ל הוא השני והשלישי הם המנהליים והאגפים – אין וכדאי לשים את זה על השולחן, ולא משנה אם זו דרגה 41 או 42 או 47.

דני גרא: גם לעניין ה- 42-43, לא אליך המנכ"ל אלא לנציבות, אנחנו מדברים שוב על תפקידים, והדרגה והשכר פחות מעניינים אבל הסתכלנו גם על הדרגות.

משה לביאן: הדרגה קשורה לתפקיד.

דני גרא: לא.

דני גרא: זאת תשובה חלקית כי מצאנו עוד דבר אחד, הסתכלנו על המשכורות, מסתבר שמעבר לדרגה 43 יש עוד דרגות, יש 43(1) ו- (2) ומשופר (1) משופר (1א), משופר (2ב).

דני גרא: רבותיי שיהיה ברור הגענו למסקנה לא נחמדה אבל אמיתית, ראשית לא עונים לנו לעניין הדירוגים כי אנחנו מכירים את המציאות ואומרים לנו דרגות.

דני גרא: מסתבר שהדרגות הבכירות לערבים הן לא הדרגות הבכירות ביותר בשירות הממשלתי.

אחמד טיבי: הוא מתכוון שיש 43 יהודים ו- 43 ערבים.

דני גרא: כלומר, היהודי הוא 43 (1) משופר קו נטוי (3) אני לא יודע מה, והערבי הוא 43.

נאדר אלקאסם: ממש לא.

נאדר אלקאסם: 43 (א) זה בחוזר מיוחד, אם הוא ערבי וההסתדרות תאשר לו הוא יקבל (א).

דני גרא: מה זה (1) משופר ב'?

נאדר אלקאסם: אין (1) משופר, לא שמעתי על דבר כזה.

נאדר אלקאסם: תראה לי מה זה המשופר הזה.

דני גרא: אני אגיד לך, במסמך שירות המדינה בבקשה, הנה אקדמאים והנה כלכלנים בכירים, בבקשה זה מתוך האתר שלכם.

נאדר אלקאסם: לנו לא ידוע.

דני גרא: טענה לנציבות.

נאדר אלקאסם: סליחה, 43 (א) אמרתי שזה חוזה מיוחד של דירוג 41 וזה לכלכנים או רואי חשבון, 43 זו הדרגה שלו ומי שלמד ויש גמול א', את זה לא הנציבות מאשרת אלא ההסתדרות מאשרת.

נאדר אלקאסם: כשהוא מביא לנו אישור של גמול השתלמות הוא מקבל 43 (א).

נאדר אלקאסם: אם הוא עושה גמול (ב) הוא מקבל 43 (ב).

נאדר אלקאסם: אני בעצמי ערבי לכל דבר, יש לי גמול א' וב' ואני מקבל דרגה של ב'.

דני גרא: מה זה משופר 2(ב)?

נאדר אלקאסם: אלו רמות שכר יותר גבוהות, אם העובד יהיה ברמה כזאת הוא יקבל אותה.

דני גרא: זאת אומרת שזאת דרגה יותר גבוהה?

נאדר אלקאסם: לא נמצאו ערבים שהגיעו אליה.

דני גרא: אלו דרגות שבהן ערבים לא נמצאים.

משה לביאן: המצב שלי ממילא גרוע בוא אל תכביד בדברים לא נכונים.

משה לביאן: בשנת 2008 הייתי כאן במצב מצוין, 22 עובדים וזה כתוב בפרוטוקול.

משה לביאן: אני לא מצליח, ותגידו לי מה ניתן לעשות שבוועדת איתור יבואו גם בני מיעוטים – הם לא באים.

משה לביאן: אין בוועדת איתור, אני תכף אתן הצעה קונקרטית שגם אז נתתי והיא לא יושמה עד הסוף, אין ועדת איתור שמיועדת למיעוטים.

משה לביאן: תעשו את זה, יגיעו בני מיעוטים, יגיעו רק בני מיעוטים, יבחרו מתוכם ויהיו פקידים בכירים ולא תהייה בעיה.

משה לביאן: כשאתה מפרסם ועדת איתור והם לא מגיעים, ואתם יודעים שהם לא מגיעים, כשאתה מפרסם מכרז חיצוני והם לא מגיעים אז אנחנו נמצאים במצב בו אנחנו נמצאים.

ציונה קניג-יאיר: אני מבקשת להשלים את המשפט.

ציונה קניג-יאיר: בוועדה לקידום מעמד בשיתוף הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה עשו מאגר כזה.

ציונה קניג-יאיר: מאגר של נשים שמועמדות לדירקטוריונים של חברות ציבוריות.

ציונה קניג-יאיר: זה העלה את האחוזים.

ציונה קניג-יאיר: אולי אפשר להקים מאגר כזה כמו שאמר משה לביאן לצורך ועדות איתור.

משה לביאן: למעשה יש ארגונים שיש להם את המאגרים האלה, אנחנו פונים אליהם והם לא מצליחים.

די גרא: רבותיי, כשבאים לתעשיית ההיי טק רואים שיעור נמוך של ערבים, אבל הנה חברה מסוימת, שלא ננקוט בשמה, רצתה להקים מפעל בנצרת והוא הצליח.

די גרא: מנהליה ערבים והיא התחילה עם מעט מאוד עובדים והיא גדלה מהר מאוד והיום יש לה 150-160 עובדים.

די גרא: אז אפשר.

שלום שמחון: יש יתרון ויש חיסרון שאתה מופיע פעם שנייה, את היתרון ציינתי וכעת אני אציין את החיסרון.

שלום שמחון: אתה רוצה שנתקדם או שאתה רוצה ל'שטוף' אותנו.

שלום שמחון: אם אתה רוצה 'לשטוף' אותנו אז 'שטפתי' את עצמי בהתחלה כבר.

שלום שמחון: תגיד איך מתקדמים, בואו נלך קדימה.

אחמד טיבי: הנושא של ועדת האיתור שהועלה חשוב.

אחמד טיבי: ועדות איתור עם משרות ייעודיות לערבים הם מכניזם טוב כדי לעלות את שיעור הערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: גם נציבות שירות המדינה צריכה לעזור בוועדות איתור ולא רק במכרזים כלליים אלא בוועדות איתור ובמשרות ייעודיות.

אחמד טיבי: לפעמים מקשים בנציבות ואומרים "חייבים מכרז ורק מכרז".

אחמד טיבי: למכרז ניגשים פחות ערבים ואם ניגשים ערבים הם לא מתקבלים.

נאדר אלקאסם: אמרנו כבר שמשרות מיועדות לא תהינה לתפקידים גבוהים כי אנחנו לא יכולים במשרד מסחר התעשייה, המסחר והתעסוקה לתת לתפקיד של סמנכ"ל, כי לסמנכ"ל צריכה להיות אחריות, תחתיו יש עובדים ואנחנו לא יכולים לפתוח אגף שלם ולתת חוזה בכירים לאדם שאין לו עובדים, לכן אנחנו מייעדים תפקידים מלמטה שיהיו עשר שנים בתפקידים מלמטה.

אחמד טיבי: נכון, בתפקידים מלמטה אתה מגדיל את השיעור של ערבים במשרות ייעודיות אבל לא מקבלים משרות ייעודיות.

נאדר אלקאסם: דיבר מר משה לביאן בעניין התקצוב, בשנת 2010 הייתה בעיה כי שינינו את כל הליך תקצוב של המשרות המיועדות של משרות לערבים, קודם אמרו "תקלוט ואחר כך תקבל תקציב" וזה הכניס את המשרדים לגרעון ולחריגות ואגף התקציב הקפיא את הקליטה לחלק מהמשרדים.

נאדר אלקאסם: לכן שינינו את ההליך שאומר שקודם המשרד מקבל תקצוב ורק אחר כך ניתן לקלוט, ולכן לא אפשרנו למשרד לקלוט עובדים עד שלא יקבלו תקציב.

נאדר אלקאסם: היום אגף התקציבים שהיה בכנסת וישב עם ועדת הכספים, עשו את העבודה המקצועית וקיבלו אישור.

משה לביאן: אחרי כמה זמן קיבלו את התקציב?

משה לביאן: – שנה וחצי.

נאדר אלקאסם: נכון.

נאדר אלקאסם: עכשיו הם יוכלו לצאת למכרזים ויוכלו לקבל ארבעה-חמישה.

משה לביאן: אני נותן דין וחשבון בתקציב למשרות שאושרו לפני שנה וחצי.

שלום שמחון: יש לוועדה שלכם אתר?

שלום שמחון: אנשים שמעוניינים להיות דירקטורים, תעבירו לכל השרים את הרשימה שלכם ואני מבטיח שאני אותה ואשים אותה גם באתר שלי.

שלום שמחון: יש כאן ועדה שעובדת.

שלום שמחון: אני לא אשאיר מצב שלא יהיה איש מיעוטים ולא לפי המכסה.

שלום שמחון: עליזה מטפלת בזה.

שלום שמחון: לדעתי זו פעולה ברוכה שתפנו באתר שלכם וכדי שיגעו שמות נוספים ונוכל לסנן יותר.

אחמד טיבי: זו הצעה.

אחמד טיבי: אדוני השר, מעניין לעניין באותו עניין.

אחמד טיבי: אתה גם כשר התעשייה, מסחר ותעסוקה שהצגת את השקפתך לגבי עידוד קליטת ערבים וגם כשר האחראי על ענייני מיעוטים בתפקידך בממשלה - - -

שלום שמחון: תרשה לי להגיד משהו בעניין המיעוטים.

אחמד טיבי: מיד, אני לא אוהב את הביטוי.

שלום שמחון: אני רק מבקש, שלא תבחן אותי על משהו שלא עשיתי.

אחמד טיבי: בסדר.

שלום שמחון: מזה כמה חודשים, על אף העובדה שהממשלה החליטה שאני אחזיק בתואר הזה, אני מתעקש לא להחזיק אותו בלי סמכויות ובלי שהוא יהיה משרד אינטגרטיבי שמכיל בתוכו את כל התחומים האפשריים שפזורים במשרדי הממשלה ובעיקר במשרד ראש הממשלה.

שלום שמחון: אני הנחתי בשבוע שעבר, ביום חמישי, הצעת מחליטים לבניית משרד שירכז את כל תחומי המיעוטים ואת כל תכניות הממשלה בנושא המיעוטים.

שלום שמחון: משרד שירכז אליו את כל המשרות הפזורות בעיקר ממשרד ראש הממשלה כולל הסעיפים התקציבים, כולל תוספת תקנים.

שלום שמחון: זה התנאי שלי לשאת בתואר הזה להחזיק את תיק המיעוטים בממשלה.

שלום שמחון: הצעת המחליטים הזאת הונחה ביום חמישי על שולחן הממשלה, אנחנו מתכוונים לבנות משרד מסודר.

שלום שמחון: אם הממשלה לא תאשר את זה אז אני לא אשא בתואר.

שלום שמחון: אני לא אחזיק בתואר ש מנהל אותו, הוא בחור טוב.

שלום שמחון: אצלי זה לא עובד.

אחמד טיבי: אפילו כשר התעשייה, המסחר והתעסוקה, שנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היא בתחום אחריותך, אדוני השר נדמה לי שיש לך ערער על החוק שעבר אתמול בקריאה ראשונה בועדת חוק וחוקה על העדפת יוצאי צבא בקליטה בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: לך יש ערר, הערר הוצג בזמנו על ידי השר הרצוג ואתה החלפת אותו כשר שהגיש ערר.

אחמד טיבי: לפי החוק, נמצא כאן דן מרזוק היועץ המשפטי של הכנסת, לפי החוק הסטאטוס של החוק שהשר הגיש את ערר הוא שהממשלה מתנגדת כל עוד יש ערר.

אחמד טיבי: אתמול כאמור הוא עבר בקריאה ראשונה, שלושה נגד שניים בהתנגדות.

קריאה: בועדת חוקה חוק ומשפט, כהכנה לקריאה ראשונה.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: הנוסח הועבר.

אחמד טיבי: ראשית הייתי רוצה לשמוע את עמדתך.

אחמד טיבי: החוק אומר ששני מועמדים שניגשים עם אותם כישורים שהאחד שירת בצבא והשני לא שירת בצבא יתקבל מי ששירת בצבא, זה בניגוד לרוח החוק ובניגוד לכל דבר.

אחמד טיבי: יש חוות דעת משפטית גורפת של הלשכה המשפטית של הכנסת נגדו.

אחמד טיבי: בסופו של דבר המשמעות היא הדרה מוחלטת של ערבים משירות הציבורי – חד משמעי, ערבים באופן כללי אבל גם נשים דרוזיות למשל וחרדים ואתיופים.

שלום שמחון: הגשתי ערר, ואתה שואל מה עמדתי?

שלום שמחון: לא הגשתי אותו מסיבות טכניות.

שלום שמחון: ציונה ייצגה אותי אתמול.

אחמד טיבי: לכן אני שואל אותך, לפרוטוקול הוועדה, מהי עמדתך.

שלום שמחון: אני הגשתי את הערר, אם הגשתי את הערר אז הגשתי כדי שהחוק הזה לא יתקבל.

אחמד טיבי: אולי אדוני לא יסתפק בערר, אדוני יודע מה לעשות כדי לגייס את הקואליציה כדי להפיל את החוק הזה ולהתנגד.

שלום שמחון: יכול להיות.

אחמד טיבי: אתמול הוא עבר בועדת חוק וחוקה למרות שיש לך ערר.

ציונה קינג-יאיר: אתמול לצערנו בישיבת הוועדה לא היה אף חבר כנסת ערבי, לא היה אף חבר כנסת אתיופי ולא היה אף חבר כנסת שייצג את האינטרס של אנשים עם מוגבלות.

ציונה קינג-יאיר: כל הכוח שהיה לנו בתוך הוועדה -- - - אני לא כינסתי את הישיבה ואני לא אחראית.

ציונה קינג-יאיר: אנחנו עלינו ברגל ביום ראשון בבוקר והבענו את עמדתנו והיינו שם.

ציונה קינג-יאיר: יחד עם זאת יושב ראש הוועדה למרות הייעוץ המשפטי שהוא קיבל מהיועץ המשפטי של הכנסת, מאיתנו נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה וממשרד המשפטים שהיינו תמימי דעים שהחוק הזה גובל בלא חוקתי, זו העמדה של המשרד ושל נציבות שוויון הזדמנויות בפרט, עדיין הוא העביר את זה.

ציונה קינג-יאיר: הוא העביר את זה בסוג קונסטלציה לא מקובלת.

ציונה קינג-יאיר: צריך מאמץ משותף לפני שזה עולה לקריאה ראשונה.

ציונה קינג-יאיר: וזה היה צריך להיות גם אתמול בוועדה ולצערי זה לא היה.

אחמד טיבי: אני אבקש את התערבות השר בוועדת שרים.

שלום שמחון: אני חשבתי שהדיון היה אתמול בוועדת שרים.

אחמד טיבי: בוועדת חוקה למרות הערר.

ציונה קינג-יאיר: אנחנו גם הבענו את הדעה שהערר הזה תלוי ועומד ולכן אין עמדת ממשלה ויושב ראש הוועדה חלק על זה ואמר שלא.

ציונה קינג-יאיר: הבאנו אתמול את התקנון והוא התעקש.

גאלב מג'אדלה: אני מתנצל על האיחור הקל, ואני מניח שהפסדתי כמה דברים.

שלום שמחון: זה כמו לבטל חוק אחר, נכון לעכשיו אם אתה מגיע עם ערבי או אישה לקצה, אתה צריך לעשות העדפה מתקנת או לערבי או לאישה.

אחמד טיבי: אני חושב שזו החלטת ממשלה.

ציונה קניג-יאיר: זה לא החלטת הממשלה זה 'חוק שירות המדינה מינויים' סעיף 15 (ג') שקובע העדפה מתקנת עבור ארבעה סוגים של אוכלוסיות: אנשים עם מוגבלות, אתיופים, ערבים ונשים.

ציונה קניג-יאיר: הצעת החוק הזאת מבקשת להוסיף אוכלוסייה נוספת שאיננה מוגדרת ואיננה חשופה לעוולה היסטורית ואינה מצדיקה העדפה מתקנת.

ציונה קניג-יאיר: זה הכלי להגיע לייצוג הולם.

אחמד טיבי: נדמה לי שיש אפילו מספרים לפני החוק הזה, נאדר אלקאסם יתקן אותי, לגבי הדרוזים, המטרה של חמד עמאר היא לבלום את הערבים ולהעדיף קבוצה מתוכם על חשבון קבוצה נוספת, 16% מתוך - - -

דן מרזוק: 16% בשירות המדינה למרות ששיעורם באוכלוסייה הוא 8%.

דן מרזוק: אלו הנתונים שהוצגו אתמול בוועדה.

דני גרא: שיעור הדרוזים הוא הרבה יותר גבוה אם לוקחים בחשבון את מה שנקרא 'כוחות הבטחון', שירות בתי הסוהר המשטרה.

דני גרא: במגזר הציבורי, שיעור הדרוזים הוא הרבה הרבה יותר גבוה מאשר שיעורם באוכלוסייה, בשיעורי גודל.

אחמד טיבי: מדובר בחוק לא חוקתי.

גאלב מג'אדלה: כבוד השר לא היה מגיש את הצעת המחליטים, אם לא היה בטוח ומסוכם שהיא תעבור בממשלה.

שלום שמחון: אני לא בטוח, זו הצעה, כשאתה תקרא אותה זה בדיוק החלום הורוד שלך.

גאלב מג'אדלה: מאחר ואני מכיר את הראש שלך אני מכיר את ההצעה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שקודם כל צריך לברך את השר שהגיע עם סוללה גדולה של אנשי המשרד, מבחינתי זה מעיד על הרצינות שהוא מייחס לוועדה.

גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שכך כל השרים יגיעו כדי שעובדי המשרד שנמצאים סביב השולחן ישמעו את מדיניות השר באופן ברור, מדיניות שהם צריכים ליישם כמדיניות של המשרד.

גאלב מג'אדלה: על זה צריך לברך.

גאלב מג'אדלה: הייתי בסיטואציה.

גאלב מג'אדלה: שר שיש לו מדיניות ועומד על ביצועה אין ספק שזוכה לשינוי לטובה במשרדו וגם בציבור.

גאלב מג'אדלה: אין נכון יותר מהצעת המחליטים הזאת כבוד השר.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך למה, אני מניח שאתה לא תשכנע את ליברמן כי הוא לא רוצה את טובת הערבים וגם הוא לא רוצה את ההישגים שלך כמפלגת עצמאות בחיתוליה.

גאלב מג'אדלה: הצעת המחליטים חשובה מאוד כי כל השנים מי שטיפל באוכלוסייה הערבית היה שר בלי תיק, לא שיניים ולא תקציב.

גאלב מג'אדלה: כרגע אתה עושה כפול ומכופל, גם שר בכיר כשר התעשייה, המסחר והתעסוקה שמופקד על הנושא וגם שר שמביא הצעת מחליטים שלא כל מחלקה ואגף במשרד ראש הממשלה, אם תתמקד במשרד ראש הממשלה גם זה טוב, עושה מה שהוא רוצה כשהשני לא יודע.

גאלב מג'אדלה: למשל הרשות לפיתוח כלכלי.

שלום שמחון: להעביר אותה אלי, זאת ההצעה.

גאלב מג'אדלה: ברגע שהצעת המחליטים עוברת היא עוברת אליך.

גאלב מג'אדלה: אז לא יהיו למנהל הרשות שמונה עשר בוסים אלא אחד שקובע את המדיניות וגם יודע מה עושה הרשות.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי שם ואני מכיר את החבר'ה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר שזה ימנף את מעמדה של האוכלוסייה הערבית בכל המובנים, גם כמדיניות מיניסטריאלית, גם בתקציבים, גם בסמכות וגם בתחומים ויש כמה תחומים טובים.

גאלב מג'אדלה: בזמנו אמרתי לראש הממשלה אהוד אולמרט "מה אתה צריך את העניין הערבי אצלך כאשר אתה ממונה על המוסד ועל שירותי הבטחון הכלליים?

גאלב מג'אדלה: זה נשמע רע מאוד תוציא את זה מלשכת ראש הממשלה".

גאלב מג'אדלה: אגב מאותו שיקול הוא הוציא את הרשות למחקר ומדע והעביר אלי.

גאלב מג'אדלה: שאלתי אותו שלהושיב את המדענים עם המוסד ושירותי הבטחון הכלליים באותה קונסטלציה, באותה אחריות, זה לא נשמע טוב בעולם, בעולם המדע זה לא נשמע טוב.

גאלב מג'אדלה: הוא היחידי שעשה את זה למרות שהמדענים נלחמו עשר שנים לצאת משם אבל לא היה מי שישכנע את ראש הממשלה, כי ראש הממשלה לא רוצה לוותר על המדענים ועל קריית המדע כי זה דבר שכדאי להצטלם איתו.

גאלב מג'אדלה: אני מברך אותך פעמיים, באמת.

גאלב מג'אדלה: צריך לעמוד על זה כי זה באמת מסר.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה בטובתה של הממשלה הזאת, זאת ממשלה גזענית-פאשיסטית.

גאלב מג'אדלה: צריך להגיד פה את האמת שזה מסר אמיתי וכנראה שהממשלה הזאת לפי הצעתך הולכת להיראות אחרת בהתייחסותה למגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: זאת לא הממשלה אלא אתה, ואני מכיר את הראש שלך.

גאלב מג'אדלה: אבל מה לעשות כששר חכם ונבון ומתוחכם מביא הצעות טובות אחרים מכשילים אותו, גם את זה אני מכיר.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך בעניין הזה, כאן אני קורא לראש הוועדה חבר הכנסת אחמד טיבי שהוועדה שלך חלילה תתערב לטובה וחלילה ותגרום נזק.

גאלב מג'אדלה: צריך למצוא את הדרך שהוועדה כן תחזק את המגמה שמביא השר כי היא חשובה לנו.

אחמד טיבי: לא הבנתי.

גאלב מג'אדלה: חשוב שלוועדה הזאת תהייה עמדה וחלילה שהעמדה הזאת תנוצל על ידי אחרים כדי להכשיל את השר.

אחמד טיבי: בדרך כלל, אנחנו לא מתערבים בהצעות מחליטים בממשלה, גם לא נותנים לנו.

אחמד טיבי: אפרופו מה שאמר חבר הכנסת ראלב מג'אדלה וגם בנוגע לרשות הפיתוח כלכלי, אדוני הוצג בשבועות האחרונים סקר - - -

גאלב מג'אדלה: סליחה אני מסיים.

גאלב מג'אדלה: הסקר הזה הוא אומלל.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך כבוד השר, זה לפרוטוקול ולא כחברים, צריך לעשות הכל כדי שהצעת המחליטים הזאת תאושר בממשלה, ויפה שעה אחת קודם, אחר כך חובת ביצוע המדיניות היא עליך.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך שתעזוב כעת את הנושאים הפוליטיים, אני מוכן להיות מגויס לעניין הזה יום אחרי שתאושר הצעת המחליטים, לסייע בידייך בכל נושא שתראה לטובת הציבור שלי.

גאלב מג'אדלה: לדעתי גם חבר הכנסת אחמד טיבי יוכל לומר את זה כראש וועדה שהוא מוכן לסייע.

גאלב מג'אדלה: אני יכול לומר לך דבר נוסף, אומרים על היהודים שהם עם חכם ואני עדיין לא בטוח בזה כי אני רואה כל מיני דברים שמעלים ספקות בעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: גם אנשים חכמים צריכים שיהיו לידם אנשי מקצוע מאותו ציבור.

גאלב מג'אדלה: אם בוועדות האיתור ובוועדות שאתם מדברים עליהן, יישב בהן יועץ מקצועי שמבין את שוק העבודה של המגזר הערבי זה יסייע לכם, זה כסף קטן וזה ישדר מסר כפול, פעם מקצועית ופעם שנייה הוא יזין אתכם בתבונה שלא תכשלו בטעויות ובחטאים להם לא התכוונתם.

גאלב מג'אדלה: צריך יועץ מקצועי ערבי משבין בשוק העבודה ושיתריע על טעויות, גם ימליץ איך לשווק את העניין.

גאלב מג'אדלה: הדבר האחרון שאני רוצה לומר לך, אני שומע בלהט הדיבורים כאן, אומרים לפעמים שערבים נהנים משוויון, אפילו יושב ראש הכנסת נפל ברשת הזאת בשבוע שעבר בפתיחה שלו, עכשיו יש סקר שמאשר שאנחנו עברנו את השוויון.

גאלב מג'אדלה: תאמרו לי חברים איזה מין שוויון זה שהפער חברתי-כלכלי - - -

דני גרא: אני ראיתי את המצגת הזאת.

גאלב מג'אדלה: אני יודע שאתה איש מאמין, מיליארדים מאמינים באלוהים ואף אחד לא ראה אותו, מאמינים בו בשכל, על איזה שוויון מדברים כאשר 50% מהאוכלוסייה הערבית נמצאת מתחת לקו העוני?

גאלב מג'אדלה: לא צריך לעשות סקר ולא צריכים להיות מומחים.

גאלב מג'אדלה: על איזה סקר מדברים כשהפער בין החברה הערבית לחברה היהודית הוא איום ונורא?

גאלב מג'אדלה: איזה סקר ואיזה שקר.

גאלב מג'אדלה: מה שאמר ראש הממשלה בועידת הערבים, את זה הוא לא אמר.

גאלב מג'אדלה: זה סקר שנתנו למישהו מאה אלף דולר כדי שיביא סקר, אני אחראי על מה שאני אומר ותבדוק את הדברים.

שלום שמחון: מה שרציתי להגיד, שבתקציבים של האחריות שלי כשר לענייני מיעוטים אני לא יודע שמישהו עשה סקר.

אחמד טיבי: אדוני השר, לזה רציתי להגיע.

אחמד טיבי: פורסם סקר אחרי ועידת ראש הממשלה לענייני ערבים, האחרונה ביפו.

דני גרא: ערב קודם לכן.

אחמד טיבי: הוא פורסם בתקשורת.

אחמד טיבי: התברר מהנתונים של הסקר של חברת גיאוקרטוגרפיה בהזמנת הרשות לפיתוח כלכלי שהערבים לא יודעים כמה מצבם במדינה טוב ויש חוסן כלכלי בכפר קאסם בשיעור של 91% או 92%.

דני גרא: 93%, כמו כפר שמריהו.

אחמד טיבי: נתונים מהסוג הזה אדוני.

אחמד טיבי: הועדה רוצה ללמוד את הנתונים ולהתעמק בהם והיא ביקשה להשיג את הסקר הזה כדי ללמוד אותו.

אחמד טיבי: פעם אחר פעם אחר פעם, אדוני, לא הצלחנו להשיג את הסקר הזה וזה בכסף ציבורי, אני שילמתי עבור הסקר הזה, הוא שילם, ההוא שילם וההוא שילם והציבור שילם.

חיר עבדאל ראזק: אני הייתי בכנס הזה והם הציגו את הנתונים, עשו למשל השוואה בין נצרת וכפר קאסם לא תל אביב, נצרת היא מרכז מבחינת ערבים, השוו אותה למגדל העמק והשוו לשדרות או משהו מרוחק.

חיר עבדאל ראזק: לכן התוצאה היא שיחסית לישובים הנדחים האלה המצב של הערבים ממש בסדר.

גאלב מג'אדלה: זו השוואה לא נכונה.

אחמד טיבי: המתודה אינה נכונה.

אחמד טיבי: התוצאות שפורסמו בתקשורת הן שהמצב של הערבים הוא טוב.

אחמד טיבי: זה מה שפורסם בתקשורת.

דני גרא: הערה מקצועית.

דני גרא: מה שהוצג זו מצגת, הסקר לא פורסם ואנחנו לא ראינו אותו.

דני גרא: מה שהוצג במצגת נוגד לא רק היגיון את המצב במציאות.

דני גרא: רק לדוגמה, בכפר קאסם יש 18,000- 19,000 איש, אדוני השר שליש מהם הם בדואים שהועברו מהדרום בסוף שנות השישים תחילת שנות השבעים.

דני גרא: מצבם לא מי יודע מה.

דני גרא: זה לא רק זה אלא שכ- 2,000 משפחות בכפר קאסם נמצאות בטיפול לשכת הרווחה, כמה משפחות יש בכפר קאסם?

דני גרא: – 4,800.

דני גרא: האם זה מעיד על חוסן כלכלי של 93%?

דני גרא: אנחנו הרי מכירים את הנתונים בשטח, מה שהוצג לא נמסר לנו הסקר, לא רוצים להציג לנו את הסקר, התשובות היו, ברמה האנושית, לא מנומסות וזה בלשון המעטה.

דני גרא: הוצגה איזו מצגת שהיא אולי משהו.

אחמד טיבי: בבקשה תגובתך.

סלימה סלימאן: אני נציגת הרשות לפיתוח כלכלי ממשרד ראש הממשלה.

סלימה סלימאן: ראשית אדוני היושב ראש אני רוצה להתייחס לסוגיה של הרשות לפיתוח הכלכלי כיחידה במשרד ראש הממשלה - - -

אחמד טיבי: קודם כל לסקר.

סלימה סלימאן: מאחר וזה נאמר קודם ולכן בשתי מילים, לרשות יש מנהל, לרשות בתוך משרד ראש הממשלה יש הרבה תחומי פעילות שהם לא קשורים רק למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

סלימה סלימאן: הרשות מתכללת פעילות של המון משרדים.

סלימה סלימאן: אנחנו דווקא עובדים בשיתוף פעולה מלא וטוב עם הצוות של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

סלימה סלימאן: לרשות יש מנהל שיש לו עמדה ולדעתי שווה לשמוע מה הוא חושב לנכון לטובת הרשות ועובדי הרשות.

סלימה סלימאן: כעת אני אתייחס לסקר.

סלימה סלימאן: ראשית לא מדובר בסקר מדובר על מדד שילוב, זו עבודה שאנחנו הזמנו ממכון גיאוקרטוגרפיה לבדיקת מעקב של התפתחות בישובים הערביים בהשוואה לישובים יהודיים עם מאפיינים דומים.

סלימה סלימאן: העבודה עדיין לא הושלמה, הנתונים שהוצגו הם נתונים ראשוניים ולכן אני חושבת שזאת הסיבה שלא נתנו את העבודה כשביקשתם.

אחמד טיבי: מה שמו של מנהל הרשות?

סלימה סילמאן: איימן סייף.

אחמד טיבי: זה האיש ממנו ביקשנו?

סלימה סילמאן: העבודה עדיין לא הושלמה.

דני גרא: הסקר הושלם.

סלימה סילמאן: זה לא סקר.

אחמד טיבי: למה לא מוסרים את הנתונים שביקשה וועדה של הכנסת?

סלימה סילמאן: ממני לא ביקשו, אני יכולה לבדוק את זה, אבל העבודה עדיין לא הושלמה.

אחמד טיבי: מהבוס שלך ביקשו.

אחמד טיבי: לא רוצים את העבודה, רוצים את המספרים.

דני גרא: את מציגה נתונים לא נכונים.

גאלב מג'אדלה: למה הטעיתם את ראש הממשלה שהצהיר בוועידה שהערבים נהנים משוויון, זה התבסס על הסקר שלכם?

גאלב מג'אדלה: אם אני הייתי ראש הממשלה, הייתי מפטר את כולכם.

סלימה סילמאן: אני לא יכולה להשוות את סחנין להרצליה, ולהראות שיש פער.

דני גרא: אדוני השר, אני לא יודע אם תהייה שר לענייני מיעוטים או לא.

דני גרא: אבל כאן יש דוגמה, ישנו ניסיון לא רע, הגיוני לערוך איזה מדד שילוב ולראות עד כמה הערבים משולבים בתוך החברה הישראלית, כדי לערוך אותו צריך לבדוק נתונים, ואת הנתונים בודקים באמצעות סקרים.

דני גרא: הסקרים יהיו הבסיס עליו יערך המדד.

אחמד טיבי: גאוקרטוגרפיה היא חברת סקרים.

אחמד טיבי: זה מה שאני יודע.

דני גרא: באים ואומרים לנו: "הסקר מוכן אבל לא נמסור לכם אותו".

שלום שמחון: אבל למה אתה כועס עליה, אני לא בעד לתקוף עובדי מדינה.

שלום שמחון: אם היה סקר שבעקבותיו הוצאו נתונים אז אני מבקש שתמסרי למר איימן סייף שהסקר הזה הוא לא סודי ושיעביר אותו לוועדה.

סלימה סולימאן: ברור, הוא לא סודי והנתונים שהוצגו לא היו נתונים שאומרים שמצבם של הערבים בסדר, זו לא המסקנה שהוסקה, יש צדדים וזה לא מה שפורסם.

גאלב מג'אדלה: על ידי ראש הממשלה נאמרו הדברים בגדול בוועידה.

גאלב מג'אדלה: אתם אמרתם את זה גם לפני הועידה וזו ועידה דמגוגית.

גאלב מג'אדלה: זה לזרות חול בעיני הציבור, הטעתם את הציבור, זו האמת.

אחמד טיבי: רבותיי, רבותיי, נדמה לי שהמנהל אמר ליועץ הוועדה "אני לא עובד אצל האבא שלך" זה מה שהוא אמר לדני.

דני גרא: ו"אני לא חייב לך".

אחמד טיבי: לדעתי אתם חייבים את זה הכנסת.

אחמד טיבי: השר ביקש ואני מקווה שהשר יותר אפקטיבי מהוועדה.

אחמד טיבי: אני רוצה לעבור לנושא אחר ברשותך השר, אתה התייחסת לאזורי תעשייה.

גאלב מג'אדלה: סליחה, אני מבקש מהשר שיציג מה שהוא מתכנן בנושא יצירת אזורי תעסוקה.

אחמד טיבי: אדוני השר, אזורי תעשייה האזור העלוב ביותר בין אזורי התעשייה לדעתי בארץ הוא טייבה.

גאלב מג'אדלה: הוא עלוב, אבל הוא קיים, יש מקומות שאין.

אחמד טיבי: הוא קיים וקוראים לו אזור תעשייה, אנשים מאמינים שהוא אזור תעשייה בגלל השם, אתה חבר הכנסת עפו אגבאריה ביקרת שם וזה כמו מקום אחרי מלחמה בקונגו, כלומר אתה מגיע לשם ואתה רואה שבמקום אין תשתית, אין כבישים.

אחמד טיבי: אחרי מאמצעים אדירים הצלחנו להחזיר את תשתית "בזק" שנשפרה על ידי עבריינים.

אחמד טיבי: אתה הבטחת לבקר ואני מקווה שתבקר שם.

אחמד טיבי: המצב במקום מתאים לעולם השלישי בדרגה ב' 2 משופר.

אחמד טיבי: זה לא זה.

אחמד טיבי: אתה שר כעת וזה בתחום אחריותך.

דני גרא: אני אומר יותר מזה, אזור המרכז, המשולש, עד כמה שזה ישמע מוזר, הפער בין יהודים לערבים הוא הגובה ביותר הוא דווקא במרכז הארץ ולא בצפון.

דני גרא: בצפון הישובים היהודים הם ברמה סוציו-אקונומית הרבה יותר נמוכה מאשר במרכז ולכן הפערים במרכז הם הרבה יותר גובהים.

שלום שמחון: יש הבדל אחד וזה התשובה לשאלה הקודמת.

שלום שמחון: באזורים הפריפריאליים יש עדיפויות יותר גבוהות.

דני גרא: אני יודע, אבל אתה יודע שאחד הדברים שצריך ליצור כאן זה איזה מצב שהאנשים יוכלו לדבר, לא שאחד יעמוד למעלה ואחד למטה.

דני גרא: יש פלוס אחד עצום לישובים הערביים באזור המשולש והוא לא מיושם.

דני גרא: בנו כביש שקוראים לו חוצה ישראל, בכל העולם כביש כזה הוא כביש לוגיסטי עצום - - -

שלום שמחון: אבל יושב ראש הוועדה שאל לגבי שיקום אזורי תעשייה במגזר הערבי, בין היתר הוא התייחס לאזור התעשייה בטייבה שאחת מוועדות הכנסת קיימה עליו דיון וגם ביקשתי לבוא לסייע שם.

שלום שמחון: אני אגיע לסייע למקום.

שלום שמחון: אנחנו באופן עקרוני עסוקים בשיפוץ של אזורי תעשייה קיימים במגזר הערבי על פי סדר עדיפות שנקבע לפני שהגעתי.

שלום שמחון: אזור התעשייה טיייבה לא היה בסדר אבל נגיע גם אליו, אני אגיע אליו ולא שאני מתעלם ממנו.

אחמד טיבי: טייבה לא הייתה בסדר הזה, מדובר באחד מהישובים שנמצא במצוקה הקשה ביותר והוא לא נמצא בין שלושה עשר הישובים, גם זה בתחום אחריותך, הישובים הנתמכים מתוקף החלטה 1539.

אחמד טיבי: זה אבסורד מאחר ויש ועדה ממונה.

שלום שמחון: אני אומר לך, הרשות לתכנון כלכלי כבר הונחתה להכין את השלב הבא, זה אומר שלשלב הבא יוקצבו משאבים, הם כבר הונחו להכין את השלב הבא של הישובים שיכנסו.

אחמד טיבי: רק לידיעתך כל התקציבים לפרויקט הזה והבטחה של המשרד ראש הממשלה, ומשרד ההסברה של משרד ראש הממשלה נעצרו כבר לפני כחודש בוועדת הכספים בגלל רביזיה שלי, מאחר וטייבה לא שם וזה היה בתיאום עם יושב ראש הוועדה וכל חברי הוועדה וכל חברי הקואליציה, כולם לא מבינים למה טייבה שמוגדרת אזור מוכה לא נמצאת וזאת בטענה שיש ועדה קוראה.

אחמד טיבי: גם מפטרים את ראש העיר, זורקים אדם לים ואומרים לא להירטב, זה בלתי אפשרי, גם בטייבה נרטבים כשזורקים אותם לים.

שלום שמחון: אבל כתב לו מכתב על זה, הוא הסביר לו.

סלימה סילמאן: היו קריטריונים, ומי שלא ענה לקריטריונים, לא נכנס.

אחמד טיבי: יש כאלה שמתים לפי קריטריונים אדוני השר, הכל לפי קריטריונים.

אחמד טיבי: אז הקריטריונים האלה מטופשים ולא רציניים ולכן מוציאים את טייבה מרשימת השלושה עשר ישובים.

אחמד טיבי: חשוב לתמוך בשלושה עשר הישובים אבל אפשר להוסיף את הארבעה עשר שזה טייבה או להחליף עם ישוב אחר.

דני גרא: או שהרצח הבא יהיה, הרצח הבא כתוב על הקיר.

אחמד טיבי: הרצח לא קשור.

אחמד טיבי: ההערה הזאת לא במקומה, הרצח לא קשור, הרצח קשור לדברים אחרים.

אחמד טיבי: אמנון בארי בבקשה.

אמנון בארי: אני מנכ"ל משותף בקרן אברהם, עמותה שפועלת קרוב לעשרים שנה לקידום שוויון בין ערבים וישראלים, אזרחי ישראל בתוך ישראל.

אמנון בארי: התחום הכלכלי הוא אחד התחומים העיקריים שאנחנו מטפלים .

אמנון בארי: אני רוצה להגיד שללא קשר לרשות לפיתוח כלכלי ובלעדיה, המשרד - - -

שלום שמחון: מנכ"ל משותף, השני הוא ערבי?

אמנון בארי: המנכ"ל השני הוא ערבי, מוחמד דראושה שנמצא עכשיו בסחנין ועושה משהו אחר בסחנין, אנחנו פועלים יחד.

אמנון בארי: הארגון כולו הוא ארגון יהודי ערבי, הדירקטוריון שלו יהודי ערבי והצוות הוא יהודי ערבי.

אמנון בארי: תחום הפתוח הכלכלי הוא אחד התחומים בנוסף לתחומים נוספים כמו החינוך לחיים משותפים ושוויון לשירותי ממשלה לציבור הערבי וכדומה.

אמנון בארי: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה - מוטת הכנפיים, מוטת השליטה שלו והממשק שלו עם הציבור הערבי הוא אולי הגדול ביותר מבין כל משרדי הממשלה.

אמנון בארי: עוד ללא הרשות בין אם היא תעבור או לא תעבור, המשרד הזה היה החלוץ בעניין של שילוב ערבים במגזר הפרטי, בעיקר ערבים אקדמאיים.

אמנון בארי: ועדת שנטל מלפני שש שנים, אודי שנטל שהיה מנכ"ל המשרד ובני פפרמן, הייתה וועדה שהניעה בכלל את כל התהליך הזה שהיום הוא תהליך מובן מאליו.

אמנון בארי: בעקבות זה כולם התחילו לדבר על פיתוח ושילוב כלכלי.

אמנון בארי: אני אומר שדווקא בגלל הממשק הכל כך רחב הזה מתעסוקה דרך המיזם המשותף עם "טבת" ודרך מרכז ההשקעות והיכולות של מכרזים ממשלתיים, ובעצם אין סוף ממשקים, דווקא בגלל זה ייצוג החסר של ערבים ביחידות השונות הוא בולט במיוחד ובאמת צריך לתקן אותו.

אמנון בארי: אתה הזכרת את הרשות, הדבר הדרמטי ביותר לפחות באופן סמלי עד היום, היא הקמת הרשות הזאת שהיא גוף סטטוטורי, גוף ממשלתי שכל תפקידה היא להילחם את מלחמת השילוב.

אמנון בארי: הגוף הזה מוכיח את החשיבות שלו ואת היעילות שלו.

אמנון בארי: אם היום יש צורך מובהק בשילוב במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בדגש תקציבים, במשרות חדשות, בתקנים, כאן אני חושב נאדר אלקאסם זה לנציבות ולנציב החדש, לאוצר יש חשיבות.

אמנון בארי: אם מדינת ישראל תוכל להתגאות היום באירופה ומקומות אחרים במה שהיא עושה למען הציבור הערבי ולמחיקת הפער הבלתי נסבל בין יהודים לערבים בישראל, הדבר הזה הוא זה, הגוף הזה הוא חלום הראווה ואיתו אפשר לנפנף.

אמנון בארי: אני רוצה לומר שלמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יש כלים שהוא יכול להפעיל, זה אומנם לא נושא הישיבה, אבל יש לו שורה של כלים שהוא יכול להפעיל כדי להגביר את השילוב של הציבור הערבי, אני אומר לא רק במשרדי הממשלה אלא גם במגזר הפרטי וגם במקומות אחרים וגם בשירות הציבורי בכללו.

אמנון בארי: לנו יש הצעות בעניין הזה ואנחנו נציג לשר אותן.

אחמד טיבי: אני שותף למחמאות לגבי ציונה והרשות, אני אתן לה את זכות הדיבור שתדבר בעד עצמה.

אחמד טיבי: בבקשה.

ציונה קניג-יאיר: תודה.

ציונה קניג-יאיר: רציתי להעיר נקודה לגבי הדברים עליהם דיברנו קודם בעניין קבלת ערבים לשירות המדינה.

ציונה קניג-יאיר: רציתי ללכת שני צעדים אחורה למבחני המיון בנציבות שירות המדינה.

ציונה קניג-יאיר: זה משהו שאנחנו מנסים לעשות בשיתוף פעולה עם נציבות שירות המדינה ואולי הועדה יכולה לדון או לקדם אותו.

ציונה קניג-יאיר: הוכח כאן, נמצאת כאן הנציבה האזורית של חיפה עורכת הדין מרים רבהא שהגיעה אלי אחרי שנתיים וחצי של מכרזים והיא ערביה.

ציונה קניג-יאיר: הנקודה היא שהרבה ערבים לא עוברים את המבחנים הראשוניים של נציבות שירות המדינה.

ציונה קניג-יאיר: המבחנים האלה אינם תואמי תרבות, ויש תוצאות ויש כבר ממצאים שמראים את זה.

ציונה קניג-יאיר: לכן צריך להתאים את המבחנים האלה לאוכלוסייה הערבית, גם לאוכלוסייה הרוסית וגם לאוכלוסייה האתיופית, אבל זה לא נושא הדיון היום.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שנציבות שירות המדינה כבר מודעת לזה ויחד עם זאת אנחנו לא שם.

ציונה קניג-יאיר: המבחנים נשארו כמו שהם כבר ארבעה עשורים והם לא מתאימים לאוכלוסייה הערבית.

אחמד טיבי: נדמה לי שזה כבר הוחלט אבל ההחלטה לא מיושמת.

נאדר אלקאסם: המבחנים נמצאים בתהליך של הוצאת מבחנים החוצה ושתהייה גם התאמה תרבותית וגם התאמה של כל מיני נושאים.

נאדר אלקאסם: זה נושא מקצועי שלא ניתן לעשות אותו מהיום למחר.

משה לביאן: סליחה, אני מבקש בעניין המבחנים הערת ביניים.

משה לביאן: בשנת 2008 דיברנו על העניין הזה ואתה ביקשת לרשום את זה בפרוטוקול ולהעביר את זה לכלל החלטה, זה לא הגיע.

משה לביאן: יש התגבשות של נציבות שירות המדינה בנושא הבחינות שמי שלא עומד, לעיתים אנחנו מחזירים אחריהם, כותבים להם, מנמקים ואני גם צריך להסביר שאין לי קרבה משפחתית בעניין, ובסופו של דבר לעיתים האיש נעלם.

משה לביאן: הדברים של ציונה בעצם מחזקים את אוזלת היד שאני מציג כאן בנתונים שישנם.

משה לביאן: אני רוצה לומר לכם שלא הוכח בשום מקום באופן מדעי שמי שלא למד ראיית חשבון באוניברסיטה העברית בירושלים או בחיפה אלא למד במכללת X שאינה ידועה הוא או רואה חשבון לא טוב.

משה לביאן: ההפך, הוא יכול להיות לא פחות טוב – הנושא הוכח לא אחת בשטח.

משה לביאן: למה אני מכוון?

משה לביאן: נושא הבחינות, הבחינות בנציבות שירות המדינה, וניתן לעשות ניסיון לבטל אותן, לתת לנו פרק זמן קצר מאוד בלי בחינות, להקים וועדות אד-הוק שיכללו: נציג היחידה - אם זו ציונה, נציג היחידה המקצועית הרלוונטית לעניין, סמנכ"ל או מי מטעמו, נציג ערבי בתוך הוועדה.

משה לביאן: שלושת אלה יכולים לקבל החלטה בשיקול דעת באופן הכי אחראי שיכול להיות בפרק זמן קצר.

משה לביאן: זה גיוס אקטיבי - לא פרסום, לא להמתין שיהיו שמונה אנשים כדי להכניס אותם לבחינה, יכשלו או לא יבואו ואז אני אעמוד מולכם ואתרץ תירוצים.

משה לביאן: אני מתרץ כי אין לי בררה, תאמינו לי התמונה שהייתה היא התמונה הנכונה.

משה לביאן: זה שמשרדים אחרים מצליחים לגייס עובדים, אי אפשר להשוות ביני לבין משרד החינוך, משרד החינוך והרשות המקומות יש להם אוכלוסייה שהוא צריך לתת לה פיקוח ולי אין את זה.

משה לביאן: כשאני מביא כלכלן הכלכלן צריך לתת פתרון גם לאוכלוסייה הזאת וגם לאוכלוסייה האחרת והוא לא מגיע אלי.

משה לביאן: תנו לנו למשך שנה, עד סוף השנה, לעשות ניסיון ואין בחינות נציבות שירות המדינה, אני מגייס באופן אקטיבי אנשים מהיד לפה, מביא אותם לוועדה, וועדה לאדם אחד ואם הוא טוב אני מקבל אותו ואם לא אני לא מקבל אותו.

משה לביאן: לא נבחר אחד את האחד הכי טוב מתוך שניים אלא מתוך האחד הטוב נבחר.

משה לביאן: נקים כל שני וחמישי וועדה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, היא לא תהייה תגייס את הסמנכ"ל, אין בעיה לגייס את מנהל היחידה שהוא אינטרסנט שנגייס לו עובדים ואם הוא לא יהיה טוב הוא לא ייקלט.

משה לביאן: תביאו לנו החלטה כזאת, זאת החלטה אמיצה, תכופפו את כל המערכות ותראו שהמפה תשתנה באופן משמעותי.

משה לביאן: אני אומר לכם שמעבר להיות סמנכ"ל אני גם אזרח, אני מאמין בשילובם של בני המיעוטים בכל המגזרים ובטח במגזר הממשלתי בו אני נמצא.

משה לביאן: אחרי 2008 אני לא יודע לתרץ את העניין שלא מגיעים אלי, מ- 22 אני לא מצליח לגייס אפילו שני אנשים.

משה לביאן: אני לא רוצה?

משה לביאן: – טעות בידכם.

משה לביאן: אתם רואים איך כל המערכת עובדת, מציעים הצעות והצעות לא מגיעות לכלל החלטה.

משה לביאן: איך אתם רוצים שאנחנו נעשה את זה?

דני גרא: אני מציע לבקש מהנציבות את עמדתה להצעה הזאת שהוצעה כאן, להקים וועדות לא דרך הנציבות אלא וועדות שלהם עם נציג ערבי, עם נציג של נציבות השירות המדינה.

דני גרא: פיילוט למשך שנה, אנחנו מבקשים לקבל את עמדת הנציבות תוך חודש ימים בכתובים.

אחמד אלקאסם: בעוד שבוע תהייה החלטת ממשלה ויכנס נציב חדש תכתבו לו מכתב.

אחמד טיבי: אתה נציגם כאן בוועדה, שמעת את ההצעה, זו הצעה מעניינת, האיש מדבר מדם ליבו, ואתה רואה שהוא כן בדבריו.

אחמד טיבי: אנחנו גם נשלח מכתב, אתה שמעת את ההצעה המפורטת מכל הגורמים יחד.

אחמד טיבי: לגבי שירות התעסוקה, בבקשה דני גרא.

דני גרא: בנוגע לשירות התעסוקה שהוא קצת כואב משום ששיעורי האבטלה אצל הערבים הוא גבוה, ושם שיעור העובדים הערבים נמוך, נמוך ביותר 7%.

דני גרא: כאן צריך לדבר עם האיש.

שלום שמחון: אתה רוצה שנזמין אותו כל יום לשירות התעסוקה כדי שנדבר איתו?

דני גרא: לא.

דני גרא: אבל שערבים יטפלו בו.

דני גרא: אני רוצה שיהיו אנשים שיודעים לטפל בו.

אחמד טיבי: שיהיו עובדים ערבים בשירות התעסוקה.

שלום שמחון: יש החלטת ממשלה ב'חוק ההסדרים' האחרון שקובעת שצריך להביא אותם כל יום לעבודה דווקא בגלל הנתון שאתה מדבר עליו, אני לא מיישם את ההחלטה כי אם אני איישם את מה שאתה אומר, הנתון שמסרת נכון שאחוז הגדול של הערבים הוא המובטלים, מה אתה רוצה שאני אעשה?

שלום שמחון: –אתה רוצה שאני כשר לענייני מיעוטים יביא את כל המגזר הזה ללשכות התעסוקה כל יום?

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני רוצה לסכם את הדיון.

אחמד טיבי: לאור הנאמר כאן אנחנו מבקשים ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה להגיש תוך 45 יום דוח מפורט של הפרויקטים העוסקים במיעוט הערבי, את היקף הפרויקטים, תקציבם, תכנית עבודה מפורטת לשנת 2011 תוך פירוט צוות העובדים ותפקידם בכל פרויקט וציון העובדים הערביים ותפקידם.

אחמד טיבי: דיברנו על נושא הערבית כשפת אם ותרבות.

אחמד טיבי: אנחנו מציעים ששר התעשייה, המסחר והתעסוקה יקיים תוך חודש מהיום או חודשיים מהיום יום עיון בהשתתפות מומחים בנושא יחד עם כל ראשי התאגידים, יחידות הסמך שבאחריותו, לצורך אכיפת יישום החלטות הממשלה.

אחמד טיבי: הוועדה תקבל עותק או המלצות כפי שהוא רואה.

אחמד טיבי: דיברנו על שירות התעסוקה, אנחנו מציעים ששירות התעסוקה יכין תכנית עבודה בנושא ההתמודדות עם האבטלה בקרב האזרחים הערביים לשנת 2011-2013 בחתך ארצי- מחוזי של אקדמאים כולל עובדים ערבים ויהודים אשר ישולבו במאמץ הזה, תפקידם ומעמדם בערבית.

אחמד טיבי: הוועדה מאמצת את הצעתו של הסמנכ"ל להקים ועדת איתור פנים משרד בכל משרד.

אחמד טיבי: הוועדה מבקשת מנציבות שירות המדינה לסייע ולאפשר את הקמת הועדה הפנים משרדית כדי להתגבר על החוסר ועל הכישלון המערכתי למרות ההחלטות השונות שלא מביאות לידי קליטת עובדים ערבים.

אחמד טיבי: אני מודה לך אדוני השר, אני מודה לצוות משרדך, אני מודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.