ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 16, 2011-02-28 10:30

סעיד נפאע: שלום לכולם אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

סעיד נפאע: זה הדיון השישה עשר במספר.

סעיד נפאע: אנחנו אמורים להציג ולשמוע נתונים ממשרד הבינוי והשיכון וממינהל מקרקעי ישראל.

סעיד נפאע: אני מנהל היום את הוועדה, חבר הכנסת דוקטור אחמד טיבי מצוי בדיון אחר, לא פחות חשוב מהדיון שאנחנו מקיימים.

סעיד נפאע: לפני שנפתח את הדיון אציג מספר שאלות.

סעיד נפאע: השר כנראה יתעכב ואני מבין שסמנכ"ל מינהל מקרקעי ישראל מר יצחק ישראלי נמצא איתנו וגם סמנכ"ל בכיר ממשרד השיכון נמצא כאן.

סעיד נפאע: אני מבקש להדגיש שכשאנחנו מדברים על ייצוג הולם או קליטת עובדים בשירות המדינה ערבים, אני מבקש להדגיש כפי שמצוין בראש השאלון כשמצוין 'ערבים' כוונת הוועדה לכאלה ששפת אימם ותרבותם ערבית בין אם הם מוסלמים, נוצרים או דרוזים, כמו כן יש לצרף להגדרה את בני העדה המוסלמית-צ'רקסית.

סעיד נפאע: הייתי שמח מאוד לשמוע מדוע התשובות לשאלונים התעכבו יתר על המידה, אני מניח שאשמע שהיו אילוצים.

סעיד נפאע: נתוני משרד השיכון הם לשנת 2009 והייתי מבקש לשמוע למה אין לנו נתונים לשנת 2010.

סעיד נפאע: כמו כן נשלח על ידי ועדה שאלון נוסף ב- 27 בדצמבר, ואני עדיין לא ראיתי תשובות לשאלון הזה.

סעיד נפאע: התשובות של מינהל מקרקעי ישראל הן לשנת 2010 ושל משרד הבינוי והשיכון הן לשנת 2009.

סעיד נפאע: אני אבקש מנציגי המשרד להדגיש את הנקודה, שאנחנו נתקלים בה בכל דיון ודיון, והיא עניין החסמים.

סעיד נפאע: אבקש להדגיש את הנקודה ואבקש לציין אם יש אפיק לפתרון החסמים.

סעיד נפאע: כפי שנהוג בוועדה אני אציג את הנתונים.

סעיד נפאע: אתחיל עם נתוני משרד הבינוי והשיכון.

סעיד נפאע: על פי הדיווח שנמסר ב- 30 בנובמבר 2010, "להלן התייחסות משרד הבינוי והשיכון בנושא הנדון, לשאלות 10 עד 14 המתייחסות למינהל מקרקעי ישראל תקבל הוועדה מענה ישירות ממינהל מקרקעי ישראל".

סעיד נפאע: התשובות מונחות לפניי.

סעיד נפאע: בנוגע לנותני משרד הבינוי והשיכון יש לנו נתונים כמו שאמרתי נתונים לשנת 2009, זה מה שמונח בפני הוועדה.

סעיד נפאע: עובדים – "במשרד הבינוי והשיכון סך הכול עובדים- "697, אני לא אתייחס לכל הפירוט, "מתוכם רק 17 עובדים ערבים.

סעיד נפאע: במטה המשרד 321 עובדים, מספר ערבים – 1.

סעיד נפאע: מספר העובדים במחוזות - 376 מתוכם - 16 ערבים, אנחנו מבינים שרוב העובדים הערבים הם במחוזות.

סעיד נפאע: על פי התשובות רוב העובדים הערבים הם אקדמאיים - 14 עובדים מתוך 17 עובדים ערבים.

סעיד נפאע: "כל התפקידים הנזכרים לעיל ניתן למלא כראוי ללא צורך בידיעת השפה הערבית פרט לתפקידים באגף האכלוס ואגף שיקום שכונות שבהם ידיעת השפה הערבית מהווה יתרון.

סעיד נפאע: בשלושת הדרגים הבכירים במשרד הבינוי והשיכון מכהנים: מנכ"ל, 3 סמנכ"לים, יועץ משפטי וראש רשות.

סעיד נפאע: סך הכול 6 שעובדים.

סעיד נפאע: בתפקידים אלה אין ייצוג ערבי.

סעיד נפאע: המועמדים נבחנים על פי כללי הגיוס הנוגעים בשירות המדינה ובהתאם לכישוריהם וניסיונם המקצועי".

סעיד נפאע: אני אציין שהאחוז הוא 2.4% - זה רחוק מהיעד שהממשלה הציבה בפני משרדי הממשלה השונים.

סעיד נפאע: אני בהמשך אתייחס לצפי שרחוק ממימוש היעד הזה.

סעיד נפאע: "משרד הבינוי והשיכון מעסיק 25 עובדים בחוזה בכירים – בחוזים אלה לא נכלל עובד ממוצא ערבי.

סעיד נפאע: ממוצע שנות הוותק – ביקשתי להתייחס לעניין החסמים ונראה לי שאחד מגורמי החסמים הוא הקידום, אם אני מציג נכון.

סעיד נפאע: בסיפא של הסעיף נאמר "הבחירה למינוי עובד לתפקיד לאחד משלושת התפקידים הבכירים במשרד אינה תלויה בשנות הוותק של העובד, אלא תלויה בעמידה בתנאי המכרז, בניסיונו המקצועי של המועמד ויכולתו האישית של המועמד".

סעיד נפאע: השאלה היא למה לאור הקביעה שלכם אין בדרגים האלה ייצוג לערבים?

סעיד נפאע: התפקידים במשרד בהם הכרות לשונית ותרבותית עם השפה הערבית הינם יתרון, הינם תפקידים אחדים הקיימים במחוזות המשרד בנושא תכנון ואכלוס, זה כבר נאמר.

סעיד נפאע: "יעד התכנון של משרד הבינוי והשיכון לקליטת עובדים ערבים לשנת 2010 הוא קליטת שלושה עובדים ערבים".

סעיד נפאע: אני מבין שבזה אתם תלויים אם מאשרים לכם תקנים או לא, היינו שמחים לשמוע בוועדה את הסיבות, נסכים שזה מאוד רחוק מהיעד, נשמח לשמוע למה נציבות שירות המדינה חוסמת אתכם בעניין הזה.

סעיד נפאע: אני אדלג על חלק ב', סעיפים 15 ו- ,16 ואעבור לסעיף 17.

סעיד נפאע: "מספר העובדים הערבים המועסקים במשרד היום אינו מספיק כדי לעמוד ביעדי המשרד".

סעיד נפאע: קביעה זו לדעתי מעוררת הרבה שאלות.

סעיד נפאע: האם המטלות המוטלות על משרד הבינוי והשיכון בנוגע לאוכלוסייה הערבית או השירות שנותן המשרד לאוכלוסייה הערבית הוא רק 2.4%?

סעיד נפאע: לכן בקביעה הזאת יש סתירה.

סעיד נפאע: אני אבקש הסבר כי אני לא רוצה לקבוע מסמרות, אבל זה מעורר הרבה שאלות.

סעיד נפאע: אתם ממשיכים ואומרים בסעיף הזה "יחד עם זאת העלייה במספר היחסי של עובדים אלה יכול לשפר את השירות הניתן על ידי המשרד למגזר הערבי בתחומים כמו: פניות הציבור וקבלת קהל".

סעיד נפאע: נראה לי שהקביעה כפי שמופיעה בסעיף 17 היא קביעה שהוועדה תרצה לשמע הסברים אודותיה, על פניו רואים שקיימת כאן סתירה.

סעיד נפאע: תשובות מינהל מקרקעי ישראל אינן רחוקות מהתשובות שקיבלנו ממשרד הבינוי והשיכון.

סעיד נפאע: גם כאן הנתונים דומים למרות שהאחוז כאן עומד על 3.5% ולא 2.4%, אבל עדיין לדעתי זה לא מספק.

סעיד נפאע: אני אדגיש שאתם לא רק דומים אלא זהים בנושא הזה.

סעיד נפאע: אני לא אעבור על כל התשובות אבל אקרא את סעיף 3 "בשלושת הדרגות הבכירות במינהל מקרקעי ישראל מכהנים: מנכ"ל, סמנכ"לים, מנהלי אגפים, מחוזות ויועץ משפטי – סך הכול 14 עובדים, בתפקידים אלה אין ייצוג ערבי".

סעיד נפאע: סעיף 4 "מינהל מקרקעי ישראל מעסיק 14 עובדים בחוזה בכירים, בין עובדים בחוזים אלה לא נכלל עובד ממוצא ערבי" אני אדלג על עניין שנות הוותק מאחר שאותה קביעה הנכונה למינהל מקרקעי ישראל נכונה גם לגבי המשרד, "הבחירה לאחד משלושת התפקידים הבכירים במשרד אינה תלויה בשנות הוותק של העובד אלא עמידה בתנאי המכרז, בניסיונו המקצועי של המועמד ויכולותיו המקצועיות".

סעיד נפאע: שוב, אני אבקש ואני אחזור ואדגיש כי בכל ישיבה של הוועדה הזאת נתקלנו שמה שעומד בפני מימוש ההחלטות הם החסמים.

סעיד נפאע: אני רוצה לשמוע איפה החסמים האלה מהווים אבני נגף במימוש ההחלטות.

סעיד נפאע: בנוגע ליעדי התכנון אני חוזר על מה שטענתי גם לגבי משרד הבינוי והשיכון, "יעדי התכנון של מינהל מקרקעי ישראל לקליטת עובדים ממוצא ערבי הינם קליטת שלושה עובדים ערבים, מספר העובדים הערביים המועסק במשרד זה ..." זה כמעט נכתב מילה במילה, כנראה שזה מאוד מתואם ומשתמשים אפילו באותן מילים.

סעיד נפאע: "יחד עם זאת עלייה במספר היחסי של עובדים אלה יכול לשפר את הניתן על ידי המשרד למגזר הערבי במספר תחומים: פניות הציבור וקבלת קהל ובעיקר במחוזות הדרום והצפון".

סעיד נפאע: כפי שפניתי לסמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון אני פונה לכבודו שבמסקנה הזאת טמונה סתירה שרצוי שהוועדה תשמע הסברים.

סעיד נפאע: אלו הנתונים, כפי שאנחנו רואים הנתונים מאוד רחוקים מהיעד שהוצב למשרדי הממשלה השונים.

סעיד נפאע: אנחנו תקווה שנשמע בשורות.

סעיד נפאע: אבקש לא לדלג בתשובות, נראה כאילו הטלתם באיזה שהוא מקום את זה על שירות המדינה, אני אבקש לציין את הנקודה הזאת.

סעיד נפאע: בסוף דבריי, למרות שזה לא קשור לשאלון אני אנצל את נוכחות

סעיד נפאע: כם כאן, ברשות היושב יושב הראש שהגיע לכאן, אבקש שתתייחסו לעניין המאוד חשוב והוא הקצאת קרקעות במסגרת התכניות.

סעיד נפאע: היום שמעתי שבכפר בקעה אל-גרבייה אין אפשרות לבנות בית ספר כי אין להם קרקע.

סעיד נפאע: אני מודה לכם מאוד ובזה אני מעביר את שרביט ניהול הישיבה ליושב הוועדה חבר הכנסת אחמד טיבי.

סעיד נפאע: חילופי יו"ר – היו"ר אחמד טיבי

אחמד טיבי: זכות התגובה לסמנכ"ל בכיר של משרד הבינוי והשיכון מר משה סוברנו.

משה סוברנו: הנתונים של 2009 השתפרו אכן במעט מדי.

משה סוברנו: אני מתחיל בזה, במעט מדי.

משה סוברנו: המשרד ואני בתפקידי הייתי מאוד רוצה לראות תמונה שונה.

משה סוברנו: בתפקידי הקודם כשעבדתי בגליל התחלנו בפעילות הזאת.

משה סוברנו: אני מדבר על גיוס עובדים בצורה רגילה.

משה סוברנו: אנחנו אומרים שלמעשה בהקצאת משרות ייעודיות, וזה למעשה הרף אליו רוצים להגיע כאן.

משה סוברנו: אסור לשכוח שהדלת פתוחה, אני מתייחס לזה בהקשר החסמים.

משה סוברנו: זה שאין לי מספיק משאבים ואני מקבל אותם במשורה זה עדיין לא אומר שיש חסמים.

משה סוברנו: החסם ,כשמונעים חס וחלילה ממישהו, אני אומר את זה במפורש ובאחריות, כשמונעים יש חסמים.

משה סוברנו: אין היום, לפחות במפגש שלי האחרון עם הדרישות לגבי עובדים ומכרזים, אין חסמים.

משה סוברנו: האנשים שמגיעים למכרזים הם ראויים, הם מקצועיים.

משה סוברנו: אני אומר משהו בהקשר פרטי, פניתי למישהו שהציג מועמדות בעבר והתפנתה משרה דומה.

משה סוברנו: פניתי אני אליו "תגיש שוב".

משה סוברנו: הוא מצא עבודה במקום אחר.

משה סוברנו: זה במסגרת האפשרויות כשאנחנו התחלנו כמעט מאפס.

משה סוברנו: התחלתי דווקא בגיוס הרגיל של עובדים.

משה סוברנו: יש לנו רשות לטיפול בבדואים בנגב ושם אנשים מגישים מועמדויות ונבחרים, דה-פקטו, כולל אנשי משא ומתן, כולל מרכז חברה וקהילה, כולל מנהל אגף, נכון שלא בכיר אבל הוא מנהל אגף שאנחנו מגייסים.

משה סוברנו: אנחנו עכשיו בגיוס עובדת אכלוס בדרום – זה בהקשר להערתך בנוגע לסתירה הפנימית לכאורה של שתי האמירות.

משה סוברנו: אני חושב שהמשרד עושה את העבודה שלו ואנשים עובדים ביחד, אני מכיר את הגליל ואני אומר שאנשים עובדים יחד, זה לא שמהנדס עיר של ישוב ערבי עובד שונה ממהנדס עיר בישוב לא ערבי.

קריאה: מהנדס עיר הוא לא עובד ממשלה?

אחמד טיבי: אנחנו לא מדברים על עובדים בשלטון המקומי.

דני גרא: מהנדס עיר הוא עובד השלטון המקומי.

משה סוברנו: אני מדבר על התפקידים שלנו כמשרד, הרי זה מה שנאמר באמירה כאילו יש סתירה.

משה סוברנו: אני לא חושב שיש סתירה.

משה סוברנו: אני חושב שהיינו יכולים לשפר בתפקידים שהם לצערי היותר נחותים, כמו למשל קבלת קהל בכל משרדי הממשלה, אלו תפקידים יותר נמוכים אבל יכלו לשפר שירות.

משה סוברנו: אני את המשאב המעט שיש לי מייעד בעיקר לתפקידים מקצועיים כמו: מהנדסים, אדריכלים טובים, שיש לנו בחיפה, נצרת, ככל האפשר ברמה המקצועית.

משה סוברנו: אני לא רואה בזה סתירה, לדעתי זה יכול לשפר את השירות אם מישהו שמתקשה בשפה ימצא מישהו שיכול לדבר איתו בשפה שלו.

משה סוברנו: אני לא רואה את זה ייחודי דווקא ליהודים וערבים, אני רואה את זה בכלל בהקשר של עברית.

משה סוברנו: מעבר לזה יש לנו את אותן בעיות גם בקבוצות אחרות ולכן ציינתי שאני חושב שזה היה משפר את השירות.

משה סוברנו: יש לנו עובדים, לפחות אחד בכל מקום של קבלת קהל.

משה סוברנו: אלו לא מספרים מאוד גדולים.

משה סוברנו: בגיוס המשרות המוקצות לנו על ידי נציבות שירות המדינה, את זה אנחנו לא מפסידים, ליד זה יש שני דברים חשובים.

משה סוברנו: האחד, הגיוס הרגיל אותו אנחנו מעודדים ויש את פוטנציאל גדול באנשי המקצועי.

משה סוברנו: שנית, אירועים כמו השבוע שאחד מבני המיעוטים שנכנס למשרת בני מיעוטים, זכה והתקדם, אני לא קלטתי עובד חדש מבחוץ אלא הוא התקדם.

משה סוברנו: המשרה שהוא פינה תשמש אותנו עכשיו לקלוט עוד אחד מבני המיעוטים.

משה סוברנו: זאת אומרת שאם קיבלתי שלוש משרות יש להן פוטנציאל בטח להתפתח ולגדול ועם השנים זה יהיה יותר.

משה סוברנו: עם עכשיו הייתי יכול לקבל עוד שלוש משרות בנוסף לשלושת המשרות שאני אמור לקבל השנה ויכולתי לממש אותן, אני אומר ומדגיש שזה בעיקר בתחומים המקצועיים.

חמד עמאר: יש שנוי בנתונים משנת 2009 לשנת 2010?

משה סוברנו: כן, בוודאי.

משה סוברנו: את שנת 2010 סגרנו עם מספר 21 לעומת 17, והיום יש 25 שמות כולל אנשים שהם בהליכי גיוס, והמספר עומד על היום על 25.

דני גרא: כלומר אנשים שעברו מכרזים וזה סגור?

משה סוברנו: 25 משרות סגורות.

משה סוברנו: אחת תתפרסם השבוע.

משה סוברנו: מתוך ה- 25 יש שלושה בהליכי מכרז וכל היתר - - -

אחמד טיבי: מכרז ייעודי?

משה סוברנו: מכרז יעודי.

אחמד טיבי: ייעודי, סך הכול 25 משרות.

משה סוברנו: נכון להיום בבוקר.

משה סוברנו: אני חוזר על הפוטנציאל שיש לנו.

משה סוברנו: קיבלנו שלוש משרות נוספות לשנת 2011 והתחלתי.

משה סוברנו: הנתון שמסרתי כולל עד 2010.

דני גרא: אני לא מבין, אמרת שקלטת ארבעה בשנת 2010, 17 ועוד 4 הם 21.

משה סוברנו: קלטנו בני מיעוטים נוספים ברשות הבדואים, הזכרתי את זה, זה לא במשרות ייעודיות.

אריאל אטיאס: זה גם עבודה, וגם במקביל קלטו אפס חרדים.

אחמד טיבי: אני רוצה לכבד את השר בהצגה מתומצת של הנתונים גם אם הם הוצגו על ידי עמיתי חבר הכנסת סעיד נפאע.

אחמד טיבי: חשיבות משרד השיכון ומינהל מקרקעי ישראל מרכזית במיוחד עבור אזרחי ישראל הערבים, גופים אלה יחד עם משרד הפנים אחראים במידה רבה להתפתחותם ועיצוב אופיים של הישובים הערביים בכלל ומכאן לאורח חיים בכלל, ולהשלכות בעניינו, תחום התעסוקה.

אחמד טיבי: לכן בדיון על תעסוקת ערבים במשרדי הבינוי והשיכון ובמינהל מקרקעי המדינה ראוי לזכור: המיעוט הערבי מהווה אומנם 20% מכלל אזרחי המדינה אך חלקו באוכלוסייה המתגוררת בישובים שאוכלוסיותיהם קטנה מ- 50,000 איש הוא מעל 30%.

אחמד טיבי: יתר על כן, בשל אופי הישובים הערביים שאלת ההתרחבות הנובעת כמעט מריבוי טבעי בלבד הופכת למרכזית ומשפיעה על חייהם של מרבית המשפחות הערביות.

אחמד טיבי: במישור זה הרחבת הישובים תפקידו של מינהל מקרקעי ישראל-ממשרד הבינוי והשיכון הופך להיות מרכזי.

אחמד טיבי: לכן קיימת חשיבות לייצוג הולם ולשותפות בקבלת החלטות בגופים הנזכרים לעיל.

אחמד טיבי: מאחר ושיעור קרקעות המדינה בישובים הערבים קטן ביחס ליישובים היהודיים הרי שהקמת מוסדות ציבור בישובים הערביים הופכת לבעיה בעלת משמעות ציבורית גוברת אשר מינהל מקרקעי מהווה מוקד לפתרונות העיקריים.

אחמד טיבי: כישורי כוח האדם הנדרש לשני גופים אלה מצויים בשפע בקרב בני המיעוט הערבי הן בתחום הבינוי, ההנדסה, המשפט, חוזים, משא ומתן, כלכלה וחשבונאות.

אחמד טיבי: לכן שני המשרדים אלה יכולים לשמש כר קליטה לבעלי מקצוע ערבים.

אחמד טיבי: במשרד הבינוי והשיכון אדוני 17 עובדים ערבים מתוך 697 עובדים, כלומר 2.4%.

אחמד טיבי: רק עובד ערבי יחיד נמצא מבין 321 עובדי מטה המשרד והיתר מועסקים במחוזות.

אחמד טיבי: שיעור העובדים בעלי השכלה אקדמאית באופן כללי הוא 53% כאשר שיעור האקדמאים הערבים במשרד הוא , 82% כאמור מכלל 17 העובדים הערבים.

אחמד טיבי: ממוצע שנות הוותק לעובד ערבי הוא כמחצית – 8 שנים, מאשר של עובד יהודי שעובד בממוצע 15.5.

אחמד טיבי: מתוך ששת העובדים בעלי התפקידים הבכירים פלוס 25 עובדים העובדים בחוזה בכירים אין ערבי אחד.

אחמד טיבי: המשרד היה אמור לקלוט בשנת 2010 שלושה עובדים ערבים נוספים.

אחמד טיבי: במינהל מקרקעי ישראל יש 25 עובדים ערבים מתוך 716 עובדים, כלומר 3.5% בלבד.

אחמד טיבי: מתוך 159 עובדי המטה אין ולו עובד ערבי אחד.

אחמד טיבי: מבין 14 בעלי שלושת דרגי התפקידים הבכירים, כלומר מבין המועסקים בחוזה בכירים אין עובד ערבי.

אחמד טיבי: ממוצע הוותק לעובד ערבי הוא 13 שנים לעומת 24 לעובדים היהודים.

אריאל אטיאס: זו לא הפעם הראשונה שאני כאן, יצאתי מדיון אצל ראש הממשלה כדי להשתתף כאן ולא רק בגלל החשיבות שאנחנו מייחסים לנושא הזה.

אריאל אטיאס: אני חושב שצריך לזכור שהמדינה ועם כל הרצון שלה לעמוד ביעדים, צריכים להגמיש את הכללים בקליטת עובדים ולא רק לשים כלל אצבע ולומר לנו "אתם תכניסו כך וכך עובדים מהמגזר הערבי".

אריאל אטיאס: אין גמישות לא במכרזים, לא בקליטה על בסיס ההגדרה שאותו עובד יהיה מהמגזר הערבי.

אריאל אטיאס: אני לא רוצה לדבר על כך שהקבוצה היחידה שאמורה ליהנות מהפריווילגיה הזאת, שלה צריך לתת את הייצוג ההולם, היא המגזר הערבי.

אריאל אטיאס: זו לא שיחה לכאן כי אני חושב שיש עוד מגזרים בחברה הישראלית שאם המדינה הייתה רוצה לאפשר להם להשתלב בכוח העבודה היא הייתה צריכה לבנות להם מסלול של תעדוף כדי להכניס אותם פנימה ולא רק להטיף להם שהם צריכים לעבוד, בלי לתת להם מספיק את הכלים שמתאימים לאורח חייהם.

אריאל אטיאס: החסמים העומדים בפני אלה, והם רבים, שרוצים להשתלב בשוק העבודה הם רבים.

אריאל אטיאס: כאמור זה נושא נפרד.

אריאל אטיאס: לדעתי משרד הבינוי והשיכון בשנת 2010 קלט ארבעה עובדים ברשות הבדואים וזה מראה שני דברים, ראשית את החשיבות שאנחנו מייחסים לנושא.

אריאל אטיאס: שנית, את החשיבות שאנחנו רואים בכך שאנשים ידברו בשפתם של האנשים איתם אנחנו רוצים לפעול.

אריאל אטיאס: אנחנו לא רוצים להגיע לרשות הבדואים כגוף שלטוני שמכתיב ואומר להם לעשות כך וכך, אלא לקחת את האנשים הרלוונטיים ביותר שיכולים לדבר עם האוכלוסייה הזאת עם כל הרגישות שיש בדבר כדי להגיע להסדרה, ואנחנו מנסים לעשות מספר פעולות בנושא הזה.

אריאל אטיאס: בנוגע למינהל מקרקעי ישראל, שוב על אותו בסיס כשאתה אומר שבמטה יש 159 עובדים ואין נציג של המגזר הערבי, אם יבנו לנו מסלול שונה לקליטת עובדים ערבים לבין מסלול לקליטת עובדים במגזר היהודי אתה תראה לא רק שבמשרד שלנו אלא בכל המשרדים העקומה משתנה לטובה בעניין הזה.

אריאל אטיאס: באים ואומרים שבמכרז הזה נכנסים כל מדינת ישראל, בסדרי העדיפויות מה הכי טוב למשרד והשיקול הוא שיקול מקצועי ושיקול של תנאי סף.

אריאל אטיאס: אני אומר לך שגם מגזר נוסף שאני מייצג אף פעם לא נמצא שם, הם נופלים כבר בתנאי הסף וזה קורה גם הרבה למגזר הערבי שמבחינת הסיכוי שלהם באחוזים להיכנס לדבר הזה יש קושי.

אריאל אטיאס: עצתי שככול שרוצים לצקת תוכן להגדלת האחוז של המגזר הערבי שעובד בשירות המדינה, זה דבר מבורך, צריך לבנות להם מסלול ירוק שהוא מצד אחד לא פוגע בכוח האדם שהמדינה רוצה לקלוט, אבל שהוא יהיה בתוך בליל התנאים הרבים והקשים.

אריאל אטיאס: אתה יודע שככל שעוברות השנים כך תנאי הסף הרבה יותר מחמירים וכך אתה מתמודד מול אנשים שבקו הראשון הם מקדימים אותך בגלל העבר שלהם, ויש קושי לעשות את זה במגזר הכללי.

אריאל אטיאס: אני חושב שיש עוד ציבור נוסף שסובל מהכללים האלה.

אריאל אטיאס: ככל שיבנו להם מסלול ירוק שיהיה גמיש מספיק, אבל לא גמיש מדי כדי שלא יכנס כוח אדם פחות איכותי לשירות המדינה, ושזה לא יהיה רק כדי לסמן את המוצא שלו ולכן הוא בפנים למרות שהוא לא נותן את התועלות שהמדינה רוצה.

אריאל אטיאס: אני משוכנע שהדבר הזה יגדיל באחוזים ניכרים את התפוקה.

אריאל אטיאס: אגב לא רק במשרד הבינוי והשיכון, אני מתייחס לעניין בכל מה שקשור אלינו.

אריאל אטיאס: בשנה הקרובה אנחנו עומדים לפרסם לא מעט מכרזים לתפקידים בכירים, כתוצאה מיציאה לגמלאות של אנשים במערכת.

אריאל אטיאס: אני אומר לך שככל שאנחנו נהיה בקטגוריות הקיימות היום, המצב יישאר פחות או יותר אותו דבר עם שינויים קוסמטיים.

חמד עמאר: ראשית אני רוצה לבקש מהוועדה שהחומרים אותם אנחנו מקבלים לוועדה, לבדוק אם ישנה אפשרות לשלוח לנו את החומרים לפני הוועדה כדי שנוכל להכין את עצמנו.

חמד עמאר: על פי הנתונים שראיתי כעת, הייתי בהרבה ועדות, המספר הכי נמוך כמעט זה במשרד הבינוי והשיכון שעומד על 2.4%.

חמד עמאר: זה אחוז נמוך ביותר.

חמד עמאר: בדקתי כמה דרוזים עובדים במשרד הבינוי והשיכון, נמסר לי שארבע עובדים דרוזים עובדים בסך הכול בכל משרד הבינוי והשיכון.

חמד עמאר: בדקתי במינהל מקרקעי ישראל כמה עובדים דרוזים ומצאתי ששני עובדים דרוזים עובדים במינהל מקרקעי ישראל.

חמד עמאר: זה פחות מ- 1% אפילו במינהל מקרקעי ישראל.

חמד עמאר: אלו נתונים מאוד מדאיגים אדוני השר.

חמד עמאר: אתה טוען כאן שהם נופלים בגלל המכרזים, אבל אותו מהנדס שלמד בטכניון או בוגר אוניברסיטה שלמד בישראל, אני לא חושב שהוא נופל בגלל שאין לו את הנתונים.

חמד עמאר: היום אין לנו בעיה עם הנתונים, יש לנו כל כך הרבה אקדמאים כך שהבעיה לא קיימת.

חמד עמאר: לדעתי כאן יש מדיניות, יש תפיסה, תפיסת עולם ולא את הבעיה של ההשכלה, הבעיה שלנו היא שלא רוצים לקלוט.

אריאל אטיאס: אתה חושב שפוסלים אותו בגלל שהוא דרוזי?

חמד עמאר: אני חושב שזו תפיסת עולם, אני לא מאמין שמי שלמד הנדסה בטכניון נופל מיהודי שלמד הנדסה בטכניון.

חמד עמאר: הם אותו דבר והם עוברים באותם נתונים.

אריאל אטיאס: בוועדות האלה יושבים נציגים של נציבות שירות המדינה ויש להם נציג דרוזי.

חמד עמאר: הם לא נקלטים רק בגלל מדינות ותפיסת העולם של הוועדה שיושבת שם.

חמד עמאר: אם אני אקח את מינהל מקרקעי ישראל, חבר הכנסת סעיד נפאע דיבר על היחס, אני מנסה לקבוע ישיבה במינהל מקרקעי ישראל גם עם מנהל מינהל מקרקעי ישראל וגם עם מנהל המחוז וכמעט שזה בלתי אפשרי, זה חסום, וזה כמעט בלתי אפשרי, אי אפשר להגיע אליהם, זה משרד שאתה לא יכול להגיע אליו.

חמד עמאר: אם היו לי שם עובדים שאתה יכול להתקשר אליהם אולי תוכל פתור בעיות פשוטות לאזרחים, בעיות פשוטות, אין להם מענה ולאנשים אפילו לא עונים לטלפון.

חמד עמאר: לאנשים לא מייחסים והם בליגה אחרת, זה כאילו שמגיע מישהו מליגה לאומית שבא לשחק עם מישהו מליגה ג', זה בדיוק כך וכך עובדים והיחס של המשרד, כך היחס של מינהל מקרקעי ישראל.

חמד עמאר: אני אומר לך שאני כחבר כנסת לא מצליח לקבל פגישה עם מנהל מחוז הוא מבקש שאשלח לו את הנושאים, העוזר שולח את הנושאים ומנסים שוב, שוב ושוב.

חמד עמאר: איך אזרח פשוט שרוצה להגיע ולהציג את הבעיה שלו מגיע?

חמד עמאר: אתה יודע כמה בעיות יש במגזר עם מינהל מקרקעי ישראל, איך אזרח פשוט יכול להגיע אליהם?

חמד עמאר: זה אחד הדברים הפשוטים שאם הייתה תפיסה שונה, אם היו קולטים עובדים באופן אחר והיו בני מיעוטים במקום הזה לדעתי היחס היה אחר והיכולת הייתה אחרת.

אריאל אטיאס: אני חייב להתייחס לעניין שנאמר שמפלים אותם וזו ההפליה בגלל שהם דרוזים.

אריאל אטיאס: מי שקולט את העובדים הוא לא השר ולא מהמנכ"ל.

חמד עמאר: אני לא דיברתי על השר, אני דיברתי על המערכת, לא דיברתי על השר ולא על המנכ"ל, אני מדבר על תפיסת העולם ועל המערכת.

אריאל אטיאס: אני מציע שתזמינו לוועדה כאן את נציב שירות המדינה, שם הרבה יותר משפיעים - - -

אחמד טיבי: יש לו נציג דרוזי.

אריאל אטיאס: יש לו נציג דרוזי, שם הרבה יותר מחליטים מי קולט ומי לא, אנחנו מקבלים פחות או יותר את העובדים כראה וקדש, הוא נבחר וההוא לא נבחר, ואתה אפילו לא יודע מי עומד בתנאי סף, את מי ניפו, כך זה עובד בכל משרדי הממשלה.

אריאל אטיאס: אני רק התייחסתי במשפט אחד שאומר שככל שיגמישו את הכללים, בשורה התחתונה יכנסו יותר לפול ויהיו הרבה יותר.

חמד עמאר: יש נקודה אחת בנוגע לדירקטוריון של מינהל מקרקעי ישראל, אם אוכל לקבל אם יש בני מיעוטים בדירקטוריון?

אריאל אטיאס: אין בני מיעוטים, הם עובדי מדינה.

חמד עמאר: מקרב עובדי המדינה אין אף בן בני מיעוטים?

אריאל אטיאס: לא.

אחמד טיבי: גם זה נתון חשוב.

אחמד טיבי: אדוני השר גם בעקבות דבריו של חבר הכנסת חמד עמאר, אני שב ואומר שדווקא במשרד הבינוי והשיכון ובמינהל מקרקעי ישראל, ההיצע של אנשי מקצוע אקדמאיים ערבים נמצא בשפע.

אחמד טיבי: אני חוזר בתחומי: הבנייה, ההנדסה, המשפט, חוזים, כלכלה, חשבונאות יש בוגרים רבים של האוניברסיטאות בארץ, לכן האחוז של 2.4% מביך, הוא ייצוג נחות לפי כל קנה מידה.

אחמד טיבי: גם הטענה ששמענו משני הגופים, גם ממשרד הבינוי והשיכון וגם ממינהל מקרקעי ישראל שיש מספיק דוברי ערבית היכולים לתת שירות לאזרחים, זה כתוב, זו טענה מסוכנת.

אחמד טיבי: לפי הטענה הזאת אפשר לבטל את הייצוג של עובדים ערבים במשרדי הממשלה ולשים מזרחים, עיראקים, מצרים, מרוקאים ולמה צריך ערבים כי יש אנשים שמבינים, אגב הערבית שלהם לפעמים מביכה אבל לא נורא.

אחמד טיבי: האם זה מה שנאמר?

דני גרא: לא.

דני גרא: ראשית נאמר שיש דוברי ערבית אבל לא זאת השאלה.

דני גרא: אני אראה לך את זה.

דני גרא: לקחו שאלה ונתנו תשובה חלקית.

דני גרא: שאלנו האם יש לדעתכם מספיק אנשים שיש להם לא רק ידע לשוני, אלא הבנה תרבותית.

דני גרא: מה לעשות מינהל מקרקעי ישראל הוא גוף שנושא ונותן, אני משער לעצמי שכאשר המדינה נושאת ונותנת עם מדינה זרה היא מסתייעת באנשים שמכירים את אותה מדינה ואת אותה תרבות.

דני גרא: זה לא רק הבנה לשונית, לא רק ידיעת השפה הטכנית.

משה סוברנו: מי דיבר על שפה.

משה סוברנו: איפה ראית את זה?

דני גרא: אדוני, אם תסתכל היטב אצלך - - -

משה סוברנו: "מספר העובדים המועסקים במשרד כיום הינו מספק כדי לעמוד ביעדי המשרד, יחד עם זאת - - -

דני גרא: "התפקידים במשרד בהם הכרות לשונית ותרבותית עם השפה הערבית הינה יתרון, תפקידים אחדים אשר קיימים במחוזות".

משה סוברנו: נכון ואני אסביר.

דני גרא: יש בנינו הבדלי תפיסה, אדוני היושב ראש אולי מותר לי כאן כי אני חושב שנאמרו כאן כמה דברים שלדעתי הם חשובים.

דני גרא: הדבר העיקרי שאמר השר הוא שאין לו כלים, הוא קרא לזה כללים, אבל למעשה זה כלים.

דני גרא: אני חושב שמה שנאמר כאן לדעתי הוא משהו שבפעם הראשונה הוועדה שומעת את זה משר בממשלה ואני חושב שראוי שהוועדה תשאל את השר מי לדעתו אחראי על הכללים האלה ועל ביצועם.

דני גרא: הדבר השני שלדעתי עומד כאן ואת זאת צריך להבהיר לשר, שהמבחן לאי הפלייה הוא לא מבחן משפטי, והאם בחוק זה או בנוהג זה הכול תקין וישר.

דני גרא: ישנם הרבה משטרים בעולם שמבחינה משפטית הכול תקין והכול יפה, פה זה מבחן של מציאות.

דני גרא: המציאות במשרדים האלה, במקרה שאנחנו דנים בהם, היא מציאות של הפלייה.

דני גרא: את זאת צריך לתקן אם אנחנו לא רוצים לחיות רק לפי אמת מידה משפטית אלא כתורת חיים.

דני גרא: הדבר השלישי, אני מבקש לומר לוועדה, אנחנו נתקלים הרבה מאוד ולא רק במשרד הבינוי והשיכון, בתשובות שהם, מה לעשות, הן קצת מתפתלות, אנחנו שומעים את ההתפתלות תוך כדי הכתיבה.

דני גרא: כותב משרד השיכון בסעיף 16 "הבעיות העיקריות הניצבות בפני משרד הבינוי והשיכון בקליטת עובדים ערבים הן: קושי באיתור עובדים ממוצא ערבי למקצועות ספציפיים בעיקר, במקצועות ההנדסה והאדריכלות.

דני גרא: המשק הישראלי וענף הבנייה בו, ואני לא מדבר על החברות הגדולות אם כי גם שם יש חברות ערביות, אבל חלק מענף הבנייה הוא בידי חברות ערביות של קבלני משנה כמעט בכל הענפים, בעבדות עפר, עבודות בניין, עבודות שלד וחלקם אגב ספקים שלכם.

דני גרא: אתם לא מכירים אותם?

דני גרא: אז יש כאן, הרי אתם מכירים את העובדים, אתם יודעים להעסיק אותם.

משה סוברנו: למה לא באת לעזור לי לגייס אדריכל בדרום?

משה סוברנו: אני פרסמתי מכרז למיעוטים, ולא מצאנו.

משה סוברנו: עכשיו גייסנו, מחר ב- 1 במרץ מתחיל לעבוד מהנדס - - -

דני גרא: ביקשת מהנציבות לגיוס?

משה סבורנו: זה מכרז של הנציבות.

דני גרא: הנציבות לא יודעת לעזור בעניין הזה?

דני גרא: צריך לשאול את הנציבות בעניין הזה.

אחמד טיבי: צריך לשמוע את מר נאדר אלקאסם בעניין.

משה סוברנו: אני מבקש להסביר, ראשית בקטע הלשוני כל אנשי המקצוע, אני מדבר על אנשי מקצוע שאני מכיר אחד לאחד, הערבים בני המיעוטים, הדרוזים, אני מכיר אותם אחד אחד.

משה סוברנו: כולם דוברי עברית מצוינת, אין שום מכשול ואין שום חסם באיכויות המקצועיות שלהם, זה ברור דני גרא?

משה סוברנו: אלו אנשים שיודעים את העבודה גם בתחום הבנייה, כאן אני עושה הפרדה בין ההקשר של הקטע התרבותי שלפעמים, לפעמים ולא תמיד, יש לנו אנשים שהם מקבלי קהל ויש לנו בעיה כי יש קבוצות, זה גם מה שהשר דיבר בתחום העבודה, יש את זה גם במגזר דוברי הרוסית, אמהרית, מי שלא מדבר פשוט ורצוף עברית לעיתים יש בעיה.

משה סוברנו: זה שהמשרד לא עושה את העבודה בגלל שאין לו דוברי ערבית או דוברי רוסית?

משה סוברנו: , יש לו כן, אבל מעטים כדי לכסות על הפערים האלה.

משה סוברנו: אנחנו כן נותנים את השירות, אני אומר באחריות.

משה סוברנו: כשאני מדבר שיש אי הלימה גיאוגראפית, באזור הצפון יש שפע של אנשי מקצוע טובים שמוכיחים את זה במכרזים שנגישים.

אחמד טיבי: לפני שאני אתן למר אלקאסם נציג נציבות שירות המדינה את רשות הדיבור.

אחמד טיבי: ראשית למען הפרוטוקול לומר את מה שאני תמיד אומר אחרי שחבר הכנסת חמד עמאר אומר את דברו, הוועדה כאן מטפלת בייצוג הולם, ותעסוקה לערבים לרבות דרוזים וצ'רקסים.

אחמד טיבי: אני בטוח שהדברים נאמרו.

אחמד טיבי: יש הבדלי גישה בין חברי הכנסת לרבות חברי חבר הכנסת חמד עמאר.

אריאל אטיאס: השאלה אם אנחנו עושים חלוקה של ערבים דרוזים.

אריאל אטיאס: מאיתנו מבקשים להביא ערבים.

אחמד טיבי: אין חלוקה.

אחמד טיבי: על כל הפנים לייחוד קבוצה מסוימת על בסיס שירות צבאי ישראלי וכדומה היא בניגוד לחוק הישראלי היום, אולי ישנו את החוק ואני מקווה שלא.

אחמד טיבי: את הקונספציה של ערבי משרת ערבי אני רוצה לתקן.

אחמד טיבי: אני לא רוצה שערבים ישרתו רק ערבים, לדעתי רופא ערבי בבית החולים תל השומר משרת את כולם, הוא אפילו פותח את הבטן ליהודי והוא גם סוגר אותה ויהודים מבריאים אחרי הטיפול של הרופא הערבי.

אחמד טיבי: אני יודע את זה מניסיוני האישי.

אריאל אטיאס: מבחינה סטטיסטית, כשיהודי פותח לערבי את הבטן?

אחמד טיבי: בבית חולים הם עוזרים להם ובמקומות אחרים כשפותחים להם את הבטן - - - מי שהקונספציה שלו מאפשרת לרופאים ערבים לשרת את היהודים ולטפל בהם לא מאפשר להם לקלוט אותם במשרד הבינוי והשיכון או במינהל מקרקעי ישראל, ממה אתם חוששים?

אחמד טיבי: זאת הדרה, זאת מדיניות של הדרה.

אחמד טיבי: אני מסכים אותך שכדי לעלות את ייצוגם של הערבים צריך משרות ייעודיות ומסלול אחר.

אחמד טיבי: אבל גם במסלול הנוכחי אי אפשר שהשיעור יעמוד על 2.4%.

אחמד טיבי: זה בלתי סביר.

אחמד טיבי: כפי שנאמר כאן על ידי כל חברי הכנסת, יש מספיק אנשי מקצוע ערבים טובים, ואתה יודע את זה אדוני הסמנכ"ל.

אחמד טיבי: מר נאדר אלקאסם נציג נציבות שירות המדינה, נאמר כאן משהו על מרכז למשרת אדריכל בדרום שפורסם ולא נמצא.

אחמד טיבי: האם נציבות שירות המדינה לא יכלה, או שאין לה את הכלים למצוא אדריכל כזה?

נאדר אלקאסם: ראשית אני אדבר על המסלול הגמיש שהשר דיבר עליו.

נאדר אלקאסם: לנו יש מסלול גמיש לערבים, והעובדה שיש לנו משרות מיועדות לבני האוכלוסייה הערבית, זה קיים גם לבני האוכלוסייה האתיופית.

נאדר אלקאסם: בעניין החרדים עדיין אין, ויתכן שיהיה בעתיד.

נאדר אלקאסם: בנוגע לאוכלוסייה הערבית, וכל אוכלוסייה שיש לגביה חובת ייצוג הולם, יש לנו בנוסף למשרות את איתור מועמדים והחיפוש אקטיבי שהנציבות והמשרדים צריכים לעשות.

נאדר אלקאסם: צריך להדגיש שהחיפוש האקטיבי זה לא רק על ידי הנציבות שירות המדינה, לנו עדיין אין את היכולת לאתר מועמדים לאלפי מכרזים, גם המשרד צריך לעשות את זה.

נאדר אלקאסם: בנוגע למרכז המדובר, כנראה שניסנו לאתר, כשמשרד פונה אנחנו מנסים לאתר מועמד, כנראה שניסינו ולא הצלחנו למצוא מועמד מתאים.

נאדר אלקאסם: כנראה.

נאדר אלקאסם: העובדה שברוב המכרזים כשפונים לנציבות בבקשה לאיתור מועמדים אנחנו עושים את כל מה שאנחנו יכולים.

נאדר אלקאסם: חשוב להדגיש שלנציבות שירות המדינה אין מאגר של האוכלוסייה הישראלית, מי למד מה ומי מחפש עבודה ומי לא.

דני גרא: לגבי חיפוש אקטיבי.

נאדר אלקאסם: מדובר בחיפוש אקטיבי, אין לנו מאגר של כלל האוכלוסייה במדינה.

דני גרא: לא של כלל האוכלוסייה, שואלים לגבי ערבים.

אחמד טיבי: אתה אמרת שזה מכרז של נציבות המדינה.

נאדר אלקאסם: תנו לי לענות, אמרתי שאין לנו מאגר של האוכלוסייה ופילוחים של מי למד מה, כמו אדריכלות למשל, שהאדם הזה מחפש עבודה או שהאדם הזה למד חשבונאות והוא מחפש כעת עבודה.

נאדר אלקאסם: אנחנו פונים לעמותות ולמי שפונה אלינו כמחפש עבודה ויש לו את ההשכלה המתאימה אנחנו כן פונים.

נאדר אלקאסם: הסמנכ"ל הזכיר שיש מועמד שהיה אצלו ואחרי שהיה מכרז אחר מתאים הוא פנה למועמד ביוזמתו האישית, זה חיפוש אקטיבי.

נאדר אלקאסם: אני רוצה שתבין שבמכרז רגיל לכלל האוכלוסייה אנחנו לא עושים את זה, אנחנו מפרסמים את המכרז ומי שרואה מגיש.

אריאל אטיאס: אם אתם טוענים שהציבור הערבי רוצה לעבוד ואנחנו לא מקבלים אותו, אם הוא מחפש באתרים ורואה שיש דרישה שיפנה.

אריאל אטיאס: אולי ידפקו לו בדלת וישכנעו אותו לעבוד?

אחמד טיבי: זה נקרא חיפוש אקטיבי, גם הנציבות יודעת את זה.

נאדר אלקאסם: חיפוש אקטיבי, אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים ואפילו פרסמנו מכרז לחברות שהן לא הצליחו אפילו להתגבר על החסמים, אנחנו עושים כל מה שניתן.

נאדר אלקאסם: צריך להבין גם את מגבלות החוק, הנציבות היא לא לשכת תעסוקה, אנחנו לא יכולים לבוא למועמד ולומר לו תגיש, קיים עדין חוק שוויון מינימאלי למועמדים האחרים.

נאדר אלקאסם: אנחנו צריכים לשמור על האיזון.

אריאל אטיאס: אתה יכול להסביר את הנהלים היותר גמישים לערבים?

אריאל אטיאס: תן לי תפקיד שאם ערבי ייגש יצלח ואם יהודי ייגש לאותו תפקיד הוא יפסיד.

נאדר אלקאסם: בתנאי הסף אין גמישות, תנאי הסף זה כלל ארצי לכל המועמדים.

נאדר אלקאסם: הגמישות היא בסוגי המשרות, למשל למשרה מסוימת רק בן מיעוטים יכול לגשת ואז ההתמודדות ביניהם, זה נקרא ייעודי.

נאדר אלקאסם: שנית במשרות נמוכות יותר אנחנו עושים גם התאמת הבחינות וגם בסף קבלה למכרז.

נאדר אלקאסם: אם מועמד רגיל היה צריך להביא ציון 5, 6, 7 אצל בני האוכלוסייה הערבית אנחנו יכולים לקבל אנשים בציונים יותר נמוכים.

נאדר אלקאסם: כמו כן במכרזים כלליים, אנחנו צריכים להעביר לוועדה 20 מועמדים וכשאנחנו רואים שאין מועמד ערבי בין ה- 20 הטובים יותר, אנחנו לוקחים את המועמדים הערבים בעלי הציונים הטובים ביותר ומקפיצים אותם, אלו הטבות שלא קיימות לכלל האוכלוסייה.

סעיד נפאע: במכרזים הכלליים מה אחוז המועמדים מקרב האוכלוסייה הערבית?

סעיד נפאע: מה אחוזי הקליטה שלהם?

נאדר אלקאסם: נמוך מאוד.

אריאל אטיאס: בקיצור הם לא רוצים לעבוד במדינה, תגיד את זה כך וזהו.

אחמד טיבי: אלו שני נתונים.

אחמד טיבי: למכרזים הכלליים הם לא ניגשים, אבל למכרזים ייעודיים הם כן.

נאדר אלקסם: למכרזים הייעודיים יש לנו עשרה מועמדים בממוצע למכרז, במכרזים הרגילים יש לנו פחות ממועמד למכרז.

נאדר אלקסם: אנחנו לא יודעים לפענח את הסיבה לעניין הזה, אנחנו מנסים לבדוק אותה כל הזמן, אולי זה חוסר אמון.

נאדר אלקסם: אני עדיין לא פסיכולוג אבל אנחנו חושבים שאולי זה עניין של חוסר אמון או עניין של המרחק הגיאוגרפי כי רוב המשרות הן במטות שהם בירושלים או תל אביב.

נאדר אלקסם: אנחנו מנסים לעשות פעולות כמו סיוע בשכר דירה ודברים אחרים כדי שיגעו.

נאדר אלקסם: עדיין לא הצלחנו לשבור את החסמים אצלם, מנסים לתת יותר משרות ייעודיות במטות המשרדים כי אם זו משרת מטה הם כן יבוא.

נאדר אלקסם: דרך אגב במשרד השיכון אחת משלושת המשרות תהיה במטה, משרת המהנדס.

נאדר אלקסם: אנחנו מנסים לתת משרות מיועדות למטות המשרדים ולא לצפון למרות שדרישת האוכלוסייה היא למשרות בצפון ובדרום.

דני גרא: התשובה כאן בנתונים.

משה סוברנו: אם הכול היה נתון בתשובה שניתנה- - -

דני גרא: זו תמונה שמצלמת מצב אמיתי.

סעיד נפאע: יש אמירה, נדמה לי שהיא מופנית כלפיכם, אם נכון מה שהם אומרים שלמעשה אתם לא מקציבים להם משרות ייעודיות.

סעיד נפאע: הם מגלגלים באיזה מקום את הכדור אליכם.

סעיד נפאע: אולי תתייחס לנקודה הזאת כי אם באמת יהיה להם - - -

אריאל אטיאס: דיברתי בשם מינהל מקרקעי ישראל.

אחמד טיבי: אדוני השר, נמצא איש מקצוע.

נאדר אלקאסם: מינהל מקרקעי ישראל עדיין לא קיבל כי הם באמצע הרפורמה ואנחנו לא יודעים לאן היא תוביל, הם צריכים להוריד 200-300 עובדים.

קריאה: אתם מצמצמים 200 עובדים.

נאדר אלקאסם: זאת הרפורמה שיש במינהל מקרקעי ישראל.

יצחק ישראלי: אני אתייחס לפתיחה של חבר הכנסת סעיד נפאע.

יצחק ישראלי: תחילה הפנייה או השאלון שלכם היה שאלון למשרד הבינוי והשיכון ולמינהל מקרקעי ישראל היו בשאלון אחד, אחר כך ביקשתם לפצל, ואכן הפיצול הזה והנוסח הזה הוא משום שאנחנו הכנו מסמך אחד משותף ואחרי שביקשתם שנפצל פיצלנו את הנתונים בנפרד.

יצחק ישראלי: ראשית אני רוצה לספר בנושא של המשרות הייעודיות, אנחנו קיבלנו משרות ייעודיות לקליטה בירושלים.

יצחק ישראלי: קלטנו עובד והוא לא החזיק מעמד וביקש לעבור לצפון, בסופו של דבר העברנו אותו למחוז שלנו בצפון בחיפה או בנצרת.

יצחק ישראלי: גם החודש, השנה הזאת קלטנו עורך דין מהאוכלוסייה הערבית, עובד חדש שקיבלנו ממשרד האוצר.

יצחק ישראלי: בשלוש-ארבע שנים האחרונות אנחנו עובדים, כל מספר העובדים אצלנו, 25, נקלטו בתקופה הזאת בין היתר בעזרת נציבות שירות המדינה – בעזרת המשרות הייעודיות, אבל לא לכל המשרות הייעודיות היו מועמדים.

יצחק ישראלי: היו לנו משרות ייעודיות במחוז דרום – נקלטו לשתי משרות שנתנו לנו שני עובדים, עובד אחד פרש ולקח פעם שנייה או שלישית שנקלט עובד שהתמיד במשרה הזאת, זה יכול להיות בגלל רמת השכר או כל סיבה אחרת, אולי הוא מצא עבודה טובה יותר.

יצחק ישראלי: המשרות הייעודיות לא תמיד מניבות בפעם הראשונה הגדלה של האוכלוסייה.

סעיד נפאע: מה הפער בין מה שאתם מבקשים מנציבות שירות המדינה לבין מה שהם מאשרים לכם?

יצחק ישראלי: כרגע אנחנו נמצאים בהליך של שינוי ארגוני שבמהלך שלו יפרשו בין 200 ל- 210 עובדים.

יצחק ישראלי: זה בעיקר היותר מבוגרים הקרובים יותר לגיל הפרישה, הם יצאו לפנסיה מוקדמות.

יצחק ישראלי: מספר העובדים אצלנו מהמגזר יגדל, אני מניח שבגלל שאוכלוסיית העובדים הערבים אצלנו הם יותר צעירים מרביתם יישארו, כך שלמעשה האחוז יגדל בהרבה.

יצחק ישראלי: במסגרת הזאת אנחנו לא רואים כרגע התרחבות.

יצחק ישראלי: התכנית שלנו היא לקלוט את אותו עורך דין שקלטנו בתחילת השנה הזאת, בחודש ינואר, יש לנו עוד קליטה ברמת הגול,ן אותה אתה מכיר, הקצו לנו שם משרה ונקלוט עובד ואני מקווה שזה יעבור.

יצחק ישראלי: בגדול אנחנו הולכים לכיוון צמצום ולא של קליטה ולכן התכניות שלנו הן מאוד מצומצמות.

יצחק ישראלי: כל נושא הרפורמה והשינוי הארגוני גורמים להרבה רעש בתוך הארגון שלנו ולכן קליטה חדשה בשלב הזה לא נראית אפשרית.

יצחק ישראלי: שמעתם גם את נאדר אלקאסם שהם מגבילים אותנו במספר המשרות.

יצחק ישראלי: אנחנו נמתין.

אמנון בארי: אני רוצה לומר דבר טריוויאלי, סלחו שאני אומר אותו, אני די מופיע בישיבות האלה אבל היום אני חושב שאנחנו שומעים את זה בצורה חדה.

אמנון בארי: העניין הטריוויאלי הוא שיש כאן עניין של רצון, זה כאילו שאין החלטת ממשלה שמחייבת את כל יחידות הממשלה, וכאילו שלממשלה אין אינטרס בהחלטה שהיא בעצמה קבעה ושלכם יש את החובה למלא את ההחלטה הזאת.

אמנון בארי: ההחלטה הזאת מדברת על ייצוג הולם וזה מחייב חיפוש אקטיבי, וזה לא אם יש טוב יבוא, יבואו יעמדו בתנאים טוב, לא יעמדו בתנאים לא טוב.

אמנון בארי: זה לא לישון בגלל העניין הזה.

אמנון בארי: זה לדאוג ולחפש באופן אקטיבי.

אמנון בארי: יש עמותות כמונו שיש להן מאגרים של כוח אדם, יש בעיה עם משרה וצריך למצוא עובד בין אם מדובר במשרה ייעודית או לא ייעודית, אנחנו נביא לכם אותו.

אמנון בארי: לנו יש את הקשרים להביא את האנשים.

אחמד טיבי: שורה אחרונה איך עוזרים.

אמנון בארי: הדבר השני שעולה בצורה ברורה, יש קשר הפוך בין הרלוונטיות של הנושא לבין מידת ייצוג החסר של האוכלוסייה הערבית באותה יחידה ממשלתית.

אמנון בארי: זה נושא כל כך אקוטי לחברה הערבית, קרקעות, הפקעות, מחסור בהקצאות קרקעות לדיור, דווקא בנושא הזה אנחנו רואים את ייצוג החסר הכול כך בוטה.

אמנון בארי: אני שם את זה על השולחן ותחשבו מה זה אומר.

גנט שלום: אני לא אתייחס לכל הנקודות שעלו פה כי עלו פה תשובות.

גנט שלום: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת שעליה דיברת והיא שבמכרזים הרגילים היו חסמים.

גנט שלום: במבחן התוצאה לא מגיעים אנשים מתאימים לעבודה.

גנט שלום: כנראה יש חסמים וכנראה שהחסמים הם בתהליך של המכרז.

גנט שלום: אתה לא יכול להתעלם מהם ויש חשיבות לזהות את החסמים גם אם אנחנו לא יודעים מהם כולם, צריך לעבוד עליהם ולפתור אותם.

גנט שלום: ראשית אני מזמינה אתכם לעבוד איתנו יחד ולבדוק מהם החסמים ומה ניתן לעשות כדי לשפר את העניין הזה.

גנט שלום: שנית, חשוב לא להתעלם שלעיתים קיימים חסמים כי אנשים לא מגיעים בסוף לעבודה.

אחמד טיבי: סיכום הישיבה.

אחמד טיבי: הנתונים משני הארגונים האלה נמוכים ביותר.

אחמד טיבי: ההדרה בולטת במיוחד לאור מרכזיות תחום האדמות במדינה בכלל ובמדינת ישראל בפרט.

אחמד טיבי: שני הארגונים טענו כי מספר העובדים בעלי הידע בשפה הערבית ותרבותה מספק כדי למלא את יעדי הארגון, אבל באותה נשימה מצוין כי הגדלת מספר העובדים הערבים תשפר את השירות, לכאורה יש כאן סתירה.

אחמד טיבי: ההמלצה והדרישה של הוועדה אדוני השר, שמשרד הבינוי והשיכון יגיש תוך שישה שבועות תכנית עבודה לפניה מספר העובדים הערבים עד סוף 2012 יגדל מ- 2.4% ל- 4.5%, גם זה נחות, הוא נחות ופחות מרף הייצוג שהממשלה קבעה- זה במשרד הבינוי והשיכון, ו- 5% במינהל מקרקעי ישראל.

אחמד טיבי: בכל אחת מהשנים 2011 ו- 2012 ימונה לפחות ערבי אחד לתפקיד בכיר המקביל לסגן מנהל אגף/מחוז בכל אחד מהארגונים, תוך תיאום עם נציבות שירות המדינה.

אחמד טיבי: אדוני השר, ההחלטה הזאת יכולה להתמלא אם השר ידחף, יבוא בדין ודברים עם נציבות שירות המדינה, יש אנשי מקצוע בשפע.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות שהגעת שוב לוועדה.

אריאל אטיאס: תודה לכם.