ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 476, 2011-09-07 10:00

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם.

אלכס מילר: אנחנו נפתח את ישיבת ועדת החינוך.

אלכס מילר: היום ה-7.9.2011, ח' באלול התשע"א בנושא: מעקב אחר פתיחת שנה"ל תשע"ב במגזר הערבי והלא יהודי.

אלכס מילר: אנחנו לא הצלחנו לגעת בנושא בישיבה הקודמת מה-31 באוגוסט ולפיכך, אנחנו נקבל דיווח ממשרד החינוך.

אלכס מילר: אנחנו נשמע חברי כנסת, אורחים מכובדים שהגיעו אלינו וכך נתקדם.

אלכס מילר: אני רק מזכיר לכל הנוכחים שאנחנו בשידור ישיר בערוץ הכנסת.

אלכס מילר: אנא מכם, בכל פעם שאתם מדברים תציגו את שם המשפחה והתפקיד שאתם מבצעים ואת הארגון השאתם מייצגים בצורה מלאה.

אלכס מילר: משרד החינוך, אני הבנתי שאורנה היתה אמורה להיות כאן.

קריאה: אורנה תקועה בפקקים - -

אלכס מילר: מי ממשרד החינוך יכול להציג לנו את החלק השייך לו, עד שאורנה תגיע.

אלכס מילר: בתחילת שנת הלימודים דיברנו על ההיבטים הפיסיים וההיבטים הפדגוגיים.

אלכס מילר: מי נמצא ויכול להתייחס לחלק הזה?

קריאה: אדוני היושב ראש, כל בעלי המקצוע נמצאים כאן וכל אחד בתחום שלו.

אלכס מילר: אז בואו נתחיל מההיבט הפיסי.

אלכס מילר: אני רוצה לשמוע מכם דיווח מבחינת פתיחת שנת הלימודים, אותן תכניות שקבעתם לעצמכם השנה, מה יצא לפועל, מה מתוכנן, איפה הליקויים ובמה צריך לטפל.

אלכס מילר: ממש מהתחלה ועד הסוף, קדימה.

אלכס מילר: מי מתייחס?

יגאל צרפתי: אני סמנכ"ל פיתוח של משרד החינוך.

יגאל צרפתי: לגבי התכניות שהסתיימו והתכניות העתידיות: בשנת התקציב הנוכחית הסתיימה תכנית חומש לבניית כיתות בכלל המגזרים ואנחנו נערכים כרגע להכנת תכנית חומש חדשה.

יגאל צרפתי: תכנית החומש הקודמת בעצם ייעדה אחוז ניכר של בניית כיתות במגזר הלא יהודי ואני חייב לציין בסיפוק שעמדנו ביעד הזה.

יגאל צרפתי: אנחנו תקצבנו כמות של כיתות מעבר לגידול הטבעי גם.

יגאל צרפתי: זאת אומרת, אם אנחנו בודקים את ההקצאה של הכיתות בהלימה לגידול הטבעי אז בעצם תקצבנו 550 כיתות מעבר לגידול הטבעי כדי באמת לעמוד ביעדים ולצמצם את הפערים.

מוחמד ברכה: 550 - -

יגאל צרפתי: 550 לחומש.

יגאל צרפתי: כלומר, בממוצע 100 לשנה, מעבר - -

יהודית גידלי: כמה הגידול הטבעי היה אמור להיות?

יגאל צרפתי: הגידול הטבעי היה בפועל 550 כיתות פחות מזה.

יהודית גידלי: וכמה זה?

מוחמד ברכה: אלף שבע מאות ומשהו פחות 550 זה - -

יגאל צרפתי: הגידול הטבעי היה בתקנים 2472 כיתות תקן ואנחנו תקצבנו 550 כיתות מעבר למספר הזה.

מוחמד ברכה: כדי לכפות על חוסר, שלפי הנתונים שלכם של כמה חדרים במגזר הערבי?

יגאל צרפתי: כדי לתת מענה גם לגידול הטבעי.

יגאל צרפתי: עוד פעם, אני לא יכול לדבר במקשה אחת על צרכים שיש לנו בנגב, שזה הקמה של המועצה האזורית החדשה אבו-באסמה, עם כל מה שנגזר מזה.

מוחמד ברכה: סך כל החדרים החסרים במערכת החינוך הערבית זה 6300, על פי הנתונים שלכם.

מוחמד ברכה: אתם תקצבתם 500 ל-5 שנים.

יגאל צרפתי: לא, לא.

יגאל צרפתי: תנו לי להסביר: אנחנו תקצבנו למעלה מ-2500 כיתות.

מוחמד ברכה: מעל הגידול הטבעי.

מוחמד ברכה: ..

אלכס מילר: חבר הכנסת ברכה, אנחנו רוצים לברר את המספרים.

יגאל צרפתי: אנחנו תקצבנו 3025 כיתות נכון לרגע זה.

אלכס מילר: חדשות?

יגאל צרפתי: חדשות.

מוחמד ברכה: שזה 500 מעל הגידול הטבעי.

יגאל צרפתי: נכון.

מוחמד ברכה: 500 מעל הגידול הטבעי, שאמורות לחפות על החוסר שקיים במערכת החינוך, שזה סך הכל 6000.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, לפי הקצב הזה אנחנו צריכים עוד 15,20 שנה כדי - -

יגאל צרפתי: אני לא יודע מה זה המספר 6000 - -

מוחמד ברכה: זה מספר שלכם, זה לא שלנו.

יגאל צרפתי: אנחנו בודקים את הצרכים מדי שנה לקראת שנת התקציב הקרובה.

יגאל צרפתי: בעצם, הצרכים מוגדרים באופן פרטני פר ישוב, הצרכים שלו והגידול שלו.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: תמקד אותנו מבחינת אותם הישובים שאתם יודעים בוודאות שיש חוסר בכיתות, ומה מבחינת החלטת החלוקה, מבחינת התוספת של הכיתות, איפה אנחנו עומדים היום?

אלכס מילר: איפה אתם יודעים שיש באמת בעיה, שצריך להתגבר עליה ואיך מתגברים עליה.

מסעוד גנאים: אולי תיתן דוגמה לישוב שהיה חסר.

אלכס מילר: חבר הכנסת ברכה ציין לנו כאן מספר של 6000 כיתות חסרות.

אלכס מילר: אתה אומר ש - -

מוחמד ברכה: הוא לא מתייחס לזה.

מוחמד ברכה: הוא לא אמר שזה לא נכון.

אלכס מילר: הנה הגיעה מפקחת המחוז.

אלכס מילר: בואי תשבי לידנו.

אלכס מילר: תשמעי, גברתי, אנחנו התחלנו עם הענין של תוספת הכיתות ותכנית החומש.

אלכס מילר: אנחנו קצת נתקענו כאן עם הענין של המספרים כי חברי הכנסת ציינו כאן מספר מאוד גדול של כיתות שחסרות היום במגזר הלא-יהודי למול מה שהוצג לנו בוועדה, שמתוך 6000, שכך הציג חבר הכנסת ברכה, מהנתונים שהוא קיבל מכם, למול 500 ש - -

מוחמד ברכה: 6116 אדוני היושב ראש, זה הדוח - -

אלכס מילר: זה בעצם מה שחסר היום מבחינת הכיתות במגזר הלא-יהודי, ויש לכם תכנית חומש שאמורה להתגבר על המספר הזה ולהגיד איפה נמצא את עצמנו בסופו של דבר ומה היעד, כי לבוא ולהגיד שרק 500 יבואו, זה לא היעד.

אלכס מילר: זה בסך הכל איזה שהוא כיבוי שריפות במקום כזה או אחר.

יגאל צרפתי: יש לנו תכנית חומש שמתגבשת.

יגאל צרפתי: זאת אומרת, יש צוות שכולל אותנו, את משרד החינוך, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, את משרד ראש הממשלה וכמובן את אגף התקציבים במשרד האוצר.

אלכס מילר: השאלה מה היעד.

אלכס מילר: אם היעד שאתם מגדירים עכשיו לתכנית החומש יתגבר על כל החוסר של הכיתות במגזר הלא-יהודי, את היעד הזה אנחנו יכולים לקבל.

יגאל צרפתי: המטרה היא לגבש תכנית חומש שתיתן מענה לצרכים בכלל המגזרים.

אלכס מילר: זאת אומרת, אתם, מבחינתכם, מגבשים תכנית חומש.

אלכס מילר: ..

אלכס מילר: רק שניה, חבר הכנסת ברכה.

אלכס מילר: תשמע, אנחנו, בסופו של דבר, מתחלפים כאן שנה אחרי שנה ואז הדבר היחיד שנשאר זה הפרוטוקול.

אלכס מילר: אם בפרוטוקול כתוב שמשרד החינוך מגבש תכנית חומש ל-5 שנים קדימה, שהולך לדבר על כל החוסר של כיתות תקינות במגזר הלא-יהודי, זה יהיה כתוב.

אלכס מילר: אז אני צריך לשמוע את זה בצורה ברורה.

מוחמד ברכה: אז בהמשך לדברים האלה אני רוצה להגיד עוד משהו.

אלכס מילר: אני אתן לך.

אלכס מילר: בא רק נשמע שבעצם זאת המטרה.

מוחמד ברכה: אבל שני הדברים משולבים.

מוחמד ברכה: תכנית החומש מסתיימת בעוד - -

יגאל צרפתי: התכנית הסתיימה ב-2011.

מוחמד ברכה: בתקציב של 2012 יש סעיף תקציבי שמדבר על תכנית חומש חדשה.

מוחמד ברכה: אין בתקציב של 2012 שום התייחסות לשום תקציב של בינוי - -

אלכס מילר: לא, אבל למשרד החינוך יש תקציב לבינוי, שהוא תקציב צבוע.

מוחמד ברכה: זה לא קיים.

יגאל צרפתי: יש לנו ישיבה בקרוב עם שר החינוך יחד עם ראש אגף התקציבים החדש.

יגאל צרפתי: אנחנו מציגים לו את התכנית והמטרה שלנו היא שהדבר הזה יקבל ביטוי כבר ב-2012.

יגאל צרפתי: חד משמעית.

מוחמד ברכה: תקציב 2012 אושר כבר.

יגאל צרפתי: תקציב 2012 אושר.

יגאל צרפתי: בינתיים, יש שם כמות של כיתות שלא נופלת מזו שהיתה השנה.

יגאל צרפתי: כעיקרון, נבקש להגדיל את התוספת על פי ההמלצות של התכנית.

אלכס מילר: זאת אומרת, מבחינת הכוונה שלכם זה אחרי שאתם קובעים את תכנית החומש יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים, אתם תצטרכו תוספת תקציב לביצוע תכנית החומש.

מוחמד ברכה: או הסטת תקציב.

אלכס מילר: כן, או העברה ממקום למקום.

אלכס מילר: גברתי, ניתן לך את רשות הדיבור ונקבל ממך דיווח לגבי פתיחת שנת הלימודים ואחר כך נעבור לחברי הכנסת.

אורנה שמחון: אני מייצגת רק את מחוז הצפון אז אם מישהו מהמטה רוצה לתת סקירה ברמה הארצית, בבקשה.

אורנה שמחון: אני אתייחס באופן ספציפי למחוז הצפון.

אורנה שמחון: אתה רוצה לפתוח או שאתה רוצה אדוני היושב ראש, שאתייחס לצפון.

עבדאללה חטיב: אנחנו מבקשים להתייחס למגזר הערבי ברמה הארצית.

אלכס מילר: זה מה ששאלתי.

עבדאללה חטיב: אני מנהל אגף חינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: שנת הלימודים במגזר הערבי נפתחה אחרי חג "אל פיטר" ביום שבת, וזה היה רק במחוז הצפון, ואורנה תיתן דיווח.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא שמענו על תקלות בפתיחת שנת הלימודים.

עבדאללה חטיב: שמענו על תקלות מינוריות אבל שנת הלימודים באופן רשמי נפתחה ביום שבת.

עבדאללה חטיב: ביום ראשון חזרו כל תלמידי המגזר הלא-יהודי למערכת החינוך במדינת ישראל.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא דווחנו על תקלות.

עבדאללה חטיב: כל התלמידים חזרו לבתי הספר ואנחנו מטפלים עכשיו בסוגיות פרטניות של תלמיד או של מורה אבל באופן כללי, שנת הלימודים נפתחה.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושאים הפדגוגיים: לפי מה שהוצג פה ובהתאם לתכנית היעדים שהציג המשרד, המגזר הערבי, בהתאם לתכנית היעדים, נהנה ממשאבים רבים במסגרת תכנית היעדים.

עבדאללה חטיב: בכל כיתות א' ו-ב' בכל המגזר הערבי נוספו 5 שעות ל-463 כיתות א' ול-480 כיתות ב'.

עבדאללה חטיב: כל כיתות ד',ה' במגזר הערבי ולשם חיזוק הוראת השפה הערבית, הוספה להם שעה אחת.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו עוברים לשלב - -

מוחמד ברכה: אז בסך הכל כמה?

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוספת שהיא מעל ל-5000 שעות בשלב החינוך היסודי.

מוחמד ברכה: הפער בין מערכת החינוך הערבי לבין מערכת החינוך היהודי הוא 80 אלף שעות.

עבדאללה חטיב: מבחינת הקצאות השעות, חבר הכנסת מוחמד ברכה, אנחנו - -

מוחמד ברכה: 5000 זה טוב אבל מ-80 אלף זה טיפה בים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להרחיב את הדברים: המשרד מקצה שעות בהתאם למדד שטראוס שהוא המדד שעל סמך זה נקבעו השעות לכל בית ספר.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של חטיבת בינים והטמעת יעדים – בתחום הספציפי לנושא של השפה הערבית: בכל כיתות ז',ח' במגזר הערבי הוספה שעה אחת.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוספת של כ-1123 שעות.

עבדאללה חטיב: בנושא של המדעים הוספו בין 1 ל-2 שעות, זה תלוי במספר התלמידים בכיתות.

עבדאללה חטיב: לכל כיתות ז',ח',ט' אנחנו מדברים על תוספת של בערך 2000 שעות.

עבדאללה חטיב: במתמטיקה הוספה שעה שבועית למתמטיקה הרגילה בכיתות ז' ו-ט'.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוספת של 1053 שעות.

עבדאללה חטיב: תכנית מיצוי ומצוינות במתמטיקה למגזר הערבי הוספו כ-3000 שעות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים ספציפית על המגזר הערבי בתוספת של מעל 7000 שעות לימוד תוספתיות במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: לגבי החטיבה העליונה – בחטיבה העליונה, במסגרת התכנית שהוגשה לתכנית החומש, אנחנו מדברים על כ-100 אלף שעות תגבור תוספתיות אשר יתנו מענה לתלמידים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בנוסף לשעות החומש אנחנו מפעילים גם תכניות אחרות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מפעילים את תכנית ליב"ם שבמסגרת התכנית הוספו כ-6000 שעות תוספתיות למגזר הערבי לשם קידום הישגי התלמידים בבחינות הבגרות.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, אנחנו גם פתחנו השנה 7 מרכזים במסגרת תכנית שנקראת "מחצית שלישית", על מנת לתת עוד הזדמנות לתלמידים במגזר הערבי לגשת לבחינות בגרות.

עבדאללה חטיב: בנושאים האחרים: אני רוצה להתייחס גם לנושאים של תכניות הלימודים.

עבדאללה חטיב: פותחו תכניות לימודים חדשות בשלב החינוך היסודי.

עבדאללה חטיב: פותחה תכנית לימודים חדשה בשפה הערבית והיא מוטמעת בכל מערכת החינוך השנה.

עבדאללה חטיב: בנוסף לתכנית הלימודים, לראשונה בכל העולם הערבי, פותח מבדק קריאה וכתיבה לכיתות א'.

עבדאללה חטיב: המבדק הזה הוטמע וזה פותח באמצעות ראמ"ה.

עבדאללה חטיב: ראמ"ה פיתחה מבדק לאיתור תלמידים מתקשים.

עבדאללה חטיב: המבדק הזה הוטמע.

עבדאללה חטיב: השנה הוא יוטמע בכל מערכת החינוך ויתן מענה לכלל התלמידים המתקשים.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, יש תכנית חדשה להוראת השפה העברית שמוטמעת השנה בשלב החינוך היסודי ובחטיבת הביניים.

עבדאללה חטיב: יש תכנית לימודים חדשה שפותחה במורשת ותרבות ערבית וגם היא תוטמע במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בשלב של החטיבות העליונות: אנחנו יודעים שהיתה בעיה בתכנית הלימודים בספרות ולשון ערבית, שגם חבר הכנסת מסעוד גנאים הציג במסגרת השאלות.

עבדאללה חטיב: המתווים לתכניות הלימודים הועברו לפני כחודש ימים לוועדת תכנית הלימודים אשר מתפקידה בתוך 6 חודשים לסיים את כתיבת תכנית הלימודים החדשה.

עבדאללה חטיב: צריך להוסיף שבנושא של השפה הערבית הלכנו על פיצול.

עבדאללה חטיב: זאת הפעם הראשונה שהמשרד החליט על פיצול בנושא של השפה הערבית לשני תחומים: יש את הנושא של הספרות הערבית ומונתה גם מפמ"רית לנושא הספרות הערבית.

עבדאללה חטיב: בנושא של לשון והבעה מונתה גם כן מפמ"רית במשרה שלמה, דוקטור ג'אבר, ומה שעשינו בהתאם לישיבת ועדת החינוך שהתקיימה לפני כ-5 חודשים, החל מה-1.9 פיצלנו את השאלון בשפה הערבית, 910331.

עבדאללה חטיב: הוא פוצל, החל משנת הלימודים הזאת, לשני שאלונים.

עבדאללה חטיב: - -

מסעוד גנאים: לבגרות הכוונה?

עבדאללה חטיב: הכוונה היא לבחינות הבגרות.

עבדאללה חטיב: השאלון הזה פוצל לשני שאלונים, וזה מה שנעשה.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של קליטת המורים - -

מסעוד גנאים: בקשר ל-4 יחידות.

מסעוד גנאים: ..

עבדאללה חטיב: בקשר ל-4 יחידות התקיימה ונדונה גם הסוגיה הזאת.

עבדאללה חטיב: היא הועלתה ביום ראשון אצל השר בהמשך לישיבה שהתקיימה עם ועד ראשי הרשויות הערביות ועם ועדת המעקב.

עבדאללה חטיב: אנחנו בתהליך של בחינת המהלך הזה של המעבר ל-4 יחידות לימוד.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שהמהלך הזה נבדק ואנחנו גם מתייחסים לסוגיה שהיא מאוד חשובה כי לפי הנתונים שקיימים היום במשרד, אם אנחנו מעלים את היחידה הרביעית יתכן שזה יפגע באחוז הזכאים לבגרות אבל בכל זאת, המגמה תיבדק על ידי הצוות המקצועי.

עבדאללה חטיב: אני אשב יחד עם יושב ראש המזכירות הפדגוגית, יחד עם המנכ"ל והשר, ותתקבל החלטה לגבי הנושא של 4 יחידות לימוד אבל בימים אלה מתקיימים דיונים מרתוניים לגבי הנתונים.

מוחמד ברכה: ל-4 היחידות צריך להתייחס כשאלה פדגוגיות ולא כשאלה - -

מסעוד גנאים: אדון עבדאללה, אם אתם שואלים היום את המורים, ואני מורה, ושאלתם מורים לערבית שמגישים לבגרות, היחידה הרביעית היא מהיחידות הקלות שילדים ותלמידים יכולים להצליח בהן.

עבדאללה חטיב: היחידה הרביעית היא יחידה של ספרות ב' ואנחנו יודעים שהיא יחידה קלה אבל אנחנו בודקים את זה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שב-3.8 פורסמו באמצעות המועצה להשכלה גבוהה הבונוסים שינתנו למקצועות שלא היו מתוגברים בעבר.

עבדאללה חטיב: מקצוע השפה הערבית שולב במסגרת המקצועות שיש עליהם בונוס ולכן, חלק מהתלמידים במגזר הערבי לא למדו 4 יחידות או 5 יחידות בגלל שלא היה בונוס אבל עם ההחלטה של המל"ג, היום אנחנו מדברים על מתן בונוס לכל תלמיד שלומד שפה ערבית ברמה של 4,5 יחידות לימוד.

מסעוד גנאים: מאחר ורוב הנושאים שמר עבדאללה מעלה, אני רשמתי אותם.

מסעוד גנאים: אני רוצה לברר בקשר לתכנית החדשה במקצוע הערבית שעכשיו הזכרת.

מסעוד גנאים: היתה תכנית והוגשה בזמנה של השרה יולי תמיר וגם אושרה, אבל לא אושרה ליישום.

מסעוד גנאים: צריך זמן.

מסעוד גנאים: האם הקצבתם זמן?

מסעוד גנאים: הכוונה שהוועדה שהזכרת עכשיו, יש זמן שהיא אמורה לסיים משום שאנחנו מדברים על תכנית לימודים על-יסודית שמשנות ה-80 היא לא שונתה בהשוואה למקצוע העברית שמספר פעמים שונתה התכנית.

עבדאללה חטיב: הסוגיה הזאת ידועה לנו, חבר הכנסת גנאים.

עבדאללה חטיב: אנחנו התחייבנו שתוך 6 חודשים אנחנו מפרסמים את תכנית הלימודים החדשה, ואנחנו גם במסגרת תכנית העבודה - -

אלכס מילר: זאת אומרת, בעוד חצי שנה אני יכול לקבוע ישיבה?

עבדאללה חטיב: כן, עוד חצי שנה אתה יכול לקבוע ישיבה, באחריות, על מנת שאנחנו נוכל להעביר לכם כי את המתווים, אני הגשתי אותם באופן אישי.

עבדאללה חטיב: המתווים אושרו ועכשיו יש ועדת תכנית שעובדת על בניית תכנית הלימודים.

עבדאללה חטיב: לגבי תכנית הלימודים בספרות, שחבר הכנסת גנאים התייחס אליה: תכנית הלימודים בספרות שנבנתה, נבנתה ברמה גבוהה מבחינת תכנים והיא כללה הרבה תכנים מבחינת מספר השעות.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שבכיתות בחטיבה העליונה אנחנו מקצים 5 שעות במסגרת תכנית הליבה להוראת השפה הערבית.

עבדאללה חטיב: תכנית הלימודים נבנתה ביותר מ-5 שעות ולכן ביקשנו מהצוות המקצועי לצמצם את תכנית הלימודים, שתתאים למספר השעות המוקצות במסגרת תכנית הליבה.

עבדאללה חטיב: הסוגיה האחרונה היא קליטת המורים במגזר הערבי ברמה הארצית.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שבאנו לכאן ואנחנו הצהרנו לפני כחודש וחצי יחד עם מר ציון שבת, שיש מנגנון חדש לקליטת מורים שמתייחס לשתי סוגיות עיקריות.

עבדאללה חטיב: אנחנו התייחסנו במשרד ולפי מדיניות השר, השר מוביל למדיניות של קליטת מורים באיכות גבוהה.

עבדאללה חטיב: לכן, אם אנחנו רוצים לדבר על מורים באיכות גבוהה, אנחנו קבענו בהמלצת הדרג המקצועי והמלצתי וזה אושר על ידי השר והמנכ"ל, פרמטרים איכותיים לקליטת מורים במגזר הערבי, שהראשון מביניהם זה הנושא של מבחן הבקיאות בשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לתת נתון: בשנה האחרונה נבחנו כ-1800 מורים במבחן הבקיאות בשפה הערבית ועברו 700 מורים מתוכם.

ג'מאל זחאלקה: מה זה "עברו"?

עבדאללה חטיב: עברו בציון של 65.

אלכס מילר: באיזה מקצוע?

עבדאללה חטיב: ערבית.

עבדאללה חטיב: מבחן בקיאות בשפה הערבית למועמדים להוראה במגזר הערבי.

אלכס מילר: זאת אומרת, אלה המורים שצריכים ללמד.

עבדאללה חטיב: נכון.

עבדאללה חטיב: בנוסף למבחן בשפה הערבית יש את הפרמטר האיכותי השני שהוא ממוצע הציונים בתואר הראשון.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שמורה שהישגיו הלימודיים הם גבוהים מאוד, אותו מורה יהיה שולט בתחום הדיסציפלינה יותר מאשר מורה שהוא מורה שהממוצע שלו נמוך יותר.

עבדאללה חטיב: לכן, שני הפרמטרים האלה יחד עם הוותק בהוראה במשרד החינוך הם הפרמטרים האיכותיים שנקבעו על ידי השר והמנכ"ל והדרג המקצועי.

ג'מאל זחאלקה: יש כוונה לבדוק התאמה למקצוע כי יש בעיה שהרבה מורים, ואנחנו צריכים להודות, גם בסקטור הערבי וגם בסקטור היהודי, שיש להם בקיאות, הם מצוינים ויודעים הכל אבל הם לא יכולים ללמד.

ג'מאל זחאלקה: פשוט לא מתאימים למקצוע.

ג'מאל זחאלקה: גם לזה צריכים מסננת כי בכל מקום, בכל מקצוע כמעט, אתה הולך היום לעבוד במפעלי נייר חדרה, עושים לך מבחן פסיכוטכני, התאמה לעבודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, אנחנו מדברים על כל מיני סוגי עבודה שבחלק אתה כן יכול לבדוק ובחלק פחות.

אלכס מילר: נושא ההוראה זה לא משהו שניתן לבדוק - -

קריאה: ניתן.

אלכס מילר: אפשר בצורה מינימאלית.

מסעוד גנאים: אבל הוא לומד הכשרת מורים, יש לו תעודת הוראה.

מסעוד גנאים: מכינים אותו.

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר לא על הבקיאות, על הציונים אלא על ההתאמה ברמה המינימאלית.

ג'מאל זחאלקה: יש ניפוי.

ג'מאל זחאלקה: הרי בתוך עמנו אנו חיים ויודעים שיש אנשים שלא מתאימים למקצוע.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת זחאלקה, יש לי גם תשובה לזה.

ג'מאל זחאלקה: את זה אני רוצה כי למה אני עומד על זה?

ג'מאל זחאלקה: 60% מההצלחה בחינוך זה המורים.

עבדאללה חטיב: יש שני מודלים: יש את המודל הראשון, שמיכל בלר תרחיב.

עבדאללה חטיב: יש את המודל של הערכת מורים.

עבדאללה חטיב: הכלי הזה פותח על ידי ראמ"ה והועבר לכלל המנהלים והמפקחים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כל מורה חדש שנכנס למערכת החינוך חייב בהערכה מטעם המנהל.

עבדאללה חטיב: אם המנהל יגיד שמבחינה מקצועית ומבחינת אישיות הוא ירוד אז אותו מורה לא יחזור למשרד החינוך מסיבה אחת: כי במסגרת הנוהל החדש שנקבע, וזה אושר על ידי השר והמנכ"ל, שמורים שאינם ראויים למערכת החינוך אינם יכולים להגיש בקשה לעבודה במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, אנחנו גם מגבשים רעיונות חדשים בנושא של קליטת המורים.

עבדאללה חטיב: אחת ההצעות שאנחנו הולכים להציע זה הנושא של בדיקת האישיות של המורה אבל זה תהליך.

עבדאללה חטיב: אני מבטיח לכם שתוך תקופה קצרה נוכל לתת תשובה גם לגבי הסוגיה של התאמה מבחינת אישיות כי מבחינת דיסציפלינה, מבחינת הידע בתחום הדיסציפלינה ומבחינת השפה הערבית אנחנו כבר ענינו על הפרמטרים האלה ונשארה לנו רק סוגיה אחת שהיא האישיות.

עבדאללה חטיב: במסגרת הכלי שפותח על ידי ראמ"ה, אנחנו חייבים להעריך את כלל המורים שנכנסים לשנת ניסיון ראשונה ושנייה.

עבדאללה חטיב: מורה שההערכה שלו שלילית, המורה הזה אינו יכול להמשיך במסגרת עבודתו במשרד החינוך.

אלכס מילר: אנחנו גלשנו לנושא אחר.

אלכס מילר: אם אתה כבר מדבר, ותכף יישאלו שאלות, תתייחס בבקשה גם לענין שיתוף הפעולה עם השלטון המקומי מבחינת הביצוע שלהם מול כל אותם נושאים רלוונטיים: הסעות, כל נושא שיתוף הפעולה בהיבט הפיסי של כיתות, של שיפוצים ודברים כאלה.

עבדאללה חטיב: זה התחום של יגאל צרפתי, שיתייחס לנושא של הבינוי וההסעות.

אלכס מילר: רבותי, בואו נעשה דבר כזה: אני אתן לכל אחד לדבר ולהגיד מה שהוא רוצה אבל יש עוד הרבה שאלות גם לאחרים.

מוחמד ברכה: יש לי שאלה מאוד פשוטה שתשמח לשמוע אותה.

אלכס מילר: כל אחד יידבר.

מוחמד ברכה: כדי שהדוח יהיה מושלם אני רוצה לשאול: למה דווקא במסגרת הפרמטרים היחודיים מוסיפים 100 נקודות לשירות צבאי במקום שרוב האוכלוסייה אינה משרתת בצבא.

מוחמד ברכה: מה אתם רוצים להגיד למערכת החינוך ולמורים?

מוחמד ברכה: מה הערך המוסף בשירות צבאי מבחינה פדגוגית?

אלכס מילר: הגנה על המולדת, על המקום שאתה חי ולומד.

אלכס מילר: זה לא חשוב?

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת ברכה, בנוהל העברות, שיבוצים והשלמות משרה אשר פורסם בפברואר 2011 לא מוזכר שם תוספת ניקוד עבור כל הפרמטרים שכבודו הזכיר אותם.

עבדאללה חטיב: אתמול דווקא היתה לי סוגיה לגבי זה במסגרת החוזר שהוסר על ידי המנכ"ל והשר, אין שם את הפרמטרים האלה.

עבדאללה חטיב: כל אדם יכול להיכנס היום לאתר של משרד החינוך ולהסתכל על הפרמטרים ועל הניקוד.

עבדאללה חטיב: לא ניתן ניקוד לפרמטרים שהוזכרו.

קריאה: השנה הוסיפו 100 נקודות - -

אלכס מילר: סליחה, את לא קיבלת אישור לדבר.

אלכס מילר: בוועדת החינוך רק מי שמקבל אישור לדבר יכול לדבר.

מסעוד גנאים: שאלה חשובה: מר עבדאללה יודע שפונים אלי עשרות מורים מבקשי עבודה בקשר לניקוד, בקשר לדירוג.

מסעוד גנאים: לגבי הענין שמשרד החינוך הבטיח, הענין של השקיפות, שזה לא סוד צבאי כאשר מורה רוצה לדעת מתי התור שלה, מי לפניה ומי אחריה.

מסעוד גנאים: הבעיות האלה קיימות יום יום.

מסעוד גנאים: אנשים באים למשרד, באים ללשכה.

מסעוד גנאים: מה הבעיה שכל שמות המורים או המורות שמבקשים שיבוץ ידעו מה הדירוג שלהם, כמה הנקודות שלהם וממה בנויות נקודות אלה.

מסעוד גנאים: אני מקווה שהבעיה הזאת תיפטר.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת מסעוד גנאים, הבעיה הזאת נפתרה.

עבדאללה חטיב: לכל מורה שיגיש בקשה, אם זה לשיבוץ או להעברה, כל מורה קיבל סיסמה והוא יכול להיכנס דרך הסיסמה ולראות את הניקוד שלו.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, אנחנו הקמנו מרכז מידע למורים בצפון.

עבדאללה חטיב: מרכז המידע פתוח כל יום מ-8:30 עד 15:00.

עבדאללה חטיב: באופן שוטף אנחנו עבדנו בכל חודש רמדאן, בכל חודש אוגוסט ואנחנו ממשיכים לעבוד גם בחודש הזה.

עבדאללה חטיב: אנחנו כל יום מקבלים קהל.

עבדאללה חטיב: כל מורה שנכנס ובא למרכז המידע מקבל נתונים בשני פרמטרים: על הניקוד שלו והוא מקבל גם נתון על המיקום שלו - -

מסעוד גנאים: אבל הוא עדין לא יודע מי לפניו ומי אחריו.

עבדאללה חטיב: הוא יודע את המיקום שלו.

עבדאללה חטיב: הנתונים עבור המורים הם נתונים סודיים.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא יכולים להגיד לו שמות של מי שלפניו.

עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים להגיד לו: ישנם 4 מועמדים לפניך, והוא יכול לברר.

עבדאללה חטיב: אם הוא מרגיש חס וחלילה שנגרם לו עוול, הוא יכול להגיש מכתב שנגרם לו עוול ואנחנו בודקים את זה לעומק.

עבדאללה חטיב: אני יודע שמנהלת המחוז בצפון נתנה הנחיות ברורות לבדוק כל תלונה שמגיעה בקשר לנושא של שיבוץ מורים אבל נכון לרגע זה אני יכול להגיד לך שמרבית המורים, וזה נכון לאתמול, המידע שקיבלתי אותו עד אתמול בערב, כלל המורים ששובצו במערכת החינוך שובצו לפי הניקוד.

עבדאללה חטיב: אין שום פרמטר אחר חוץ מהניקוד והמיקום והצרכים של בית הספר.

מסעוד גנאים: כמה ביקשו השנה לעבוד וכמה נקלטו?

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים, נכון לאתמול, וזה תהליך שהוא עדין בראשיתו, אנחנו מדברים על כ-1500 החלטות שיבוץ במערכת החינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: זה נכון לאתמול כי אנחנו יודעים שהמגזר היה ברמדאן וחלק מבתי הספר לא - -

ג'מאל זחאלקה: 1500 שיבוץ של מורים חדשים?

עבדאללה חטיב: 1500 מורים חדשים נקלטו נכון לאתמול אבל אני רוצה להגיד שוועדות השיבוצים בכל המחוזות ממשיכים בעבודה שלהם עד ל-20 בספטמבר אבל אנחנו יכולים להעביר לכם נתונים מדויקים עד אותו תאריך על מספר המועמדים ששובצו במערכת החינוך במגזר הערבי בכל המחוזות.

ג'מאל זחאלקה: כמה יצאו לפנסיה מוקדמת?

ג'מאל זחאלקה: יש נתונים?

עבדאללה חטיב: בערך 300.

ציון שבת: זה 2 לפה 2 לשם למיטב ידיעתי, במגזר הערבי.

אלכס מילר: תודה.

מוחמד אל הייב: אני יכול להוסיף כמה נתונים למגזר הבדואי?

אלכס מילר: כן, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: למה לא מאחדים?

זבולון אורלב: אתה רוצה שיפטרו מישהו?

ג'מאל זחאלקה: להיפך, לכולם תהיה יותר עבודה כי המנגנון יהיה גדול יותר.

מוחמד אל הייב: מערכת החינוך נפתחה ביום שבת, ה-3 לחודש בחלק מהרשויות הבדואיות בצפון.

מוחמד אל הייב: כל המערכת הבדואית בחינוך במגזר הבדואי בדרום נפתחה ביום ראשון.

מוחמד אל הייב: לא היו תקלות מיוחדות.

מוחמד אל הייב: בצפון כל בתי הספר נפתחו, גני הילדים, מוסדות חינוך, כולם נפתחו ב-8 בבוקר בצורה הכי מסודרת, הכי עדינה.

מוחמד אל הייב: לא היו תקלות מיוחדות.

מוחמד אל הייב: פה ושם היו תקלות קטנות שלא קשורות למשרד החינוך אלא תקלות שקשורות יותר לרשויות המקומיות אבל הכל נפתר בפתח של היום הראשון של שנת הלימודים.

מוחמד אל הייב: באזור הדרום היו לנו שתי תקלות: האחת, בוואדי ניעם, שזה ישוב שקשור לאבו-באסמה אבל הבעיה לא היתה של משרד החינוך.

מוחמד אל הייב: משרד החינוך צייד וסיפק מורים וכל מה שצריך מבחינת משרד החינוך, הוא עשה עבודה נפלאה במחוז הדרום.

מוחמד אל הייב: היתה תקלה דווקא עם מע"צ ובעיה למחרת היום - -

ג'מאל זחאלקה: נעשתה בדיקת קרינה ובדיקת של איכות סביבה באותו בית ספר?

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע שזה סכנת נפשות בית הספר הזה.

מוחמד אל הייב: אנחנו נתייחס לנקודה הזאת.

זבולון אורלב: הרשות המקומית צריכה לעשות את זה.

מוחמד אל הייב: למחרת היום היתה שביתה גם בבית ספר יסודי בחורה.

מוחמד אל הייב: הבעיה נפתרה וזו בעיה שקשורה יותר באחזקת חלק מהכיתות בבית הספר.

מוחמד אל הייב: הרשות לא בדיוק פיתחה את מה שהיתה צריכה לעשות.

מוחמד אל הייב: לנו היה שיח מתמשך עם הממונה על המחוז של משרד הפנים במהלך השנה שעברה.

מוחמד אל הייב: איפה שהיו תקלות, הרשויות נקראו לשיחה והבעיות תוקנו.

מוחמד אל הייב: תכנית חומש למגזר הבדואי בצפון אושרה בממשלה.

מוחמד אל הייב: הועבר גם אישור תקציבי למשרד האוצר ממשרד ראש הממשלה למשרד החינוך לגבי תקציב תוספתי של 70 מיליון ₪ לתכנית חומש, ואנחנו מקווים שבימים הקרובים נתחיל להפעיל את התכנית.

מוחמד אל הייב: תכנית אל"ה לאיתור תלמידים בעלי לקויות מיוחדות בכיתות ז'.

מוחמד אל הייב: זאת תכנית שמאושרת בכל כיתות ז' במגזר הבדואי.

מוחמד אל הייב: בצפון זו תכנית חדשה, מוכחת, היא כבר במגזר 3,4 שנים והשנה הצלחנו להכניס אותה לכל בתי הספר הבדואים גם בצפון וגם בדרום.

מוחמד אל הייב: כל בתי הספר הבדואים בצפון וגם בדרום, בחלק ניכר מהם בתשע"א, הוכנסה בהם תכנית התקשוב הלאומית ובתשע"ב, כל בתי הספר היסודיים יאושרו ובכולם תוטמע תכנית התקשוב הלאומית.

מוחמד אל הייב: זה לא כולל רק את הצד הפיסי, החומרי אלא גם כולל ימי הדרכה, השתלמויות למורים וכל מה שקשור בנושא.

מוחמד אל הייב: כל בתי הספר היסודיים, כולם נכנסו ל"אופק חדש", הן בצפון והן בדרום.

מוחמד אל הייב: בצפון וגם בדרום הופעלה תכנית של יום חינוך ארוך כולל הזנה.

מוחמד אל הייב: בכל המגזר בדרום יש תכנית הזנה.

מוחמד אל הייב: יש רשות אחת שלא מפעילה את התכנית, אנחנו בשיח עם ראש הרשות.

מוחמד אל הייב: יש להם את הסכום, המשרד אישר אבל הרשות לא מפעילה.

מוחמד אל הייב: חלק ניכר מהרשויות מפעילות חוק חינוך חובה.

מוחמד אל הייב: השנה הוכנסו 3 רשויות בדרום ועוד רשות אחת בצפון.

מוחמד אל הייב: מבחינה זו אנחנו במצב יחסית טוב ואפשר להתגאות במה שאנחנו עושים במהלך השנים האחרונות.

מוחמד אל הייב: כל מה שקשור לפדגוגיה, מה שידידי עבדאללה ציין, כל מה שקשור למגזר הערבי מבחינה פדגוגית נכון ב-100% גם לגבי המגזר הבדואי.

אלכס מילר: רבותי, אנחנו מתחילים לערבב בין הישיבות שאנחנו מנהלים בצורה שוטפת כאן.

אלכס מילר: נפתחה שנת הלימודים.

אלכס מילר: יש נושאים שתמיד עולים אצלנו, שהם לא מגיעים לטיפול.

אלכס מילר: אני רוצה לשמוע בהיבט הפיסי, כל אותם נושאים שקשורים בהסעות, כל אותם עניינים שקשורים לשיפוצים.

אלכס מילר: אלה הדברים שבמהלך שנה קשה מאוד לטפל בהם כי הילדים בכיתות.

ג'מאל זחאלקה: למה לא זומנו האחראים?

ג'מאל זחאלקה: לצערנו הרב יש חינוך ערבי, חינוך בדואי וחינוך דרוזי.

ג'מאל זחאלקה: איפה הדרוזים?

ג'מאל זחאלקה: מבחינתנו הם ערבים כשאר האנשים.

זבולון אורלב: כנראה שמבחינתם לא.

ג'מאל זחאלקה: לא נכון.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שתביא לי את זה שטוען שהוא לא ערבי.

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, תבין, אנחנו עשינו כאן ישיבה - -

זבולון אורלב: אני אביא את כל הקצינים הדרוזים שמשרתים בצה"ל והם יגידו לך.

אלכס מילר: אנחנו קיימנו כאן ישיבה על כלל מערכת החינוך בישראל לפני כמה ימים.

אלכס מילר: היתה התייחסות לכל דבר ודבר.

אלכס מילר: כל מי שרוצה, כל מי שיש לו מה לבוא ולהגיד מוזמן לוועדת החינוך.

אלכס מילר: אנחנו מפרסמים את סדר היום בצורה מסודרת - -

ג'מאל זחאלקה: השאלה אם משרד החינוך הביא את האחראים על החינוך שנקרא "דרוזי", לצערנו.

ג'מאל זחאלקה: הוא צריך להיות חינוך ערבי, כמו כולם אבל אנחנו רוצים לדעת מה קורה בישובים האלה, הם חלק מהמגזר ולא צריך להזניח אותם.

זבולון אורלב: לא תצליח "לגייר" אותם לערבים.

ג'מאל זחאלקה: זבולון, בדיון הכללי לא היו הדרוזים.

ג'מאל זחאלקה: בדיון על הערבים אין את הדרוזים.

ג'מאל זחאלקה: איפה הם?

ג'מאל זחאלקה: זו שאלה.

ג'מאל זחאלקה: אני מוחה על זה שהם לא זומנו לכאן.

סאהר איסמעיל: אדוני היושב ראש, אני יכול לדבר בבקשה?

סאהר איסמעיל: אני יועץ שר החינוך למגזר הלא יהודי בכלל כולל דרוזי, ערבי, בדואי וצ'רקסי.

סאהר איסמעיל: חשוב לציין כמה דברים: קודם כל, שר החינוך, בתחילת הקדנציה שלו, הוא נותן חשיבות עיקרית וגדולה למגזר הלא-יהודי, וזה מתבטא הן בתקציבים, הן במשאבים ותכניות לימוד, וזו סוגיה ברורה.

סאהר איסמעיל: דבר שני, שר החינוך, עם פתיחת שנת הלימודים קיים דיון עם ראשי רשויות מהמגזר הערבי בראשות רמז ג'רייסי, וחשוב לציין שהוא הציג שם את כל מכלול הדברים שכאן החברים המקצועיים יציגו בפני הוועדה אבל יש סוגיה מאוד חשובה בענין אבטחת מוסדות חינוך במגזר הערבי, ששר החינוך מתכוון במהלך חודש ספטמבר להביא את זה להחלטת ממשלה.

סאהר איסמעיל: מדובר בתכנית פרוסה ל-4 שנים שתתחיל תקצובה לשנה א' ב-10 מיליון שקל ותצא לפועל מה-1.1.12.

סאהר איסמעיל: זו סוגיה מאוד חשובה.

סאהר איסמעיל: דבר שני, חשוב לציין את כל ענין שינוי שיטת קליטת המורים במערכת החינוך.

סאהר איסמעיל: חשוב לציין שבמגזר הערבי יש ביקוש יותר מאשר היצע וזה הודות לשר החינוך, שעשה את כל השינוי בקריטריונים על מנת לבחור את המורים הטובים ביותר לטובת מערכת החינוך, וכך זה יקרין על ילדנו.

סאהר איסמעיל: דבר אחרון שאני רוצה להגיד - -

מסעוד גנאים: יש ביקוש יותר מהיצע אמרת?

מסעוד גנאים: בקשר למה, למשרות?

סאהר איסמעיל: כן.

סאהר איסמעיל: אנחנו מדברים על 14 אלף שמבקשים להשתלב בתוך מערכת החינוך כאשר שמענו מהממונה על החינוך הערבי שמערכת החינוך קולטת מעל 1500 בשנה.

ג'מאל זחאלקה: 14 אלף זה המספר הנכון?

סאהר איסמעיל: אפילו מעל.

סאהר איסמעיל: אדוני היושב ראש, חשוב לציין ששר החינוך מקיים ישיבות לעתים מאוד קרובות בענין החינוך של המגזר הלא יהודי בכלל, והוא נותן חשיבות עליונה וזה בעדיפות עליונה בסדר יומו של שר החינוך.

סאהר איסמעיל: זה מה שהיה חשוב לי להציג.

אלכס מילר: בענין של אותם הישובים שהיה עליהם כאן דיון, שנאמר לנו שהענין הולך להיבדק על גילאי 3 ו-4.

אלכס מילר: האם בעקבות הפרסום שהיה לא מזמן עם ההמלצות של ועדת טרכטנברג על כך שזה הולך להיכנס לכלל הישובים, איפה אנחנו עומדים מבחינת הענין הזה?

אלכס מילר: האם יש תוספת של ישובים, האם יש תקציב?

אלכס מילר: אני הייתי בכמה ישובים והמצב שם מאוד דרמטי, ההוצאה הכספית שקיימת שם מאוד גבוהה.

אלכס מילר: האם יש התקדמות בכל מה שהיה לפני כמה חודשים?

אלכס מילר: היו הצהרות, היו ישובים שהיו אמורים להיכנס.

אלכס מילר: האם יש התקדמות בסוגיה הזאת?

סאהר איסמעיל: אכן כן אבל אני יכול לתת סקירה אבל אני חושב שגם מנהלת המחוז וגם הממונה על החינוך יכולים להשלים את הסוגיה הזאת.

סאהר איסמעיל: אכן, שר החינוך הרחיב נושא תקצוב גילאי 3,4 משנת הלימודים שעברה, וזה לא על בסיס תקציב אקסטרה של משרד האוצר אלא על בסיס תקציב משרד החינוך, והוא הכניס 6 ישובים במהלך ראשון מהמגזר הערבי.

סאהר איסמעיל: אני גם יכול להציג את הישובים.

סאהר איסמעיל: אנחנו מדברים על שפרעם, טורען - -

מסעוד גנאים: כמה תוקצבו, אם אפשר באחוזים?

מסעוד גנאים: יש בידיים שלו עמדות סיווג ל-20% אבל ישובים אחרים, 80% ו-90% מאותו אשכול.

סאהר איסמעיל: אנחנו מדברים על אשכול 3, כאשר הוא הכניס את אשכול 3 לאזור עדיפות לאומית ואז הכניס את ששת הישובים מתוך השמונה שהם: טורען, שפרעם, דבוריה, איכסל, עין מאהל, יפיע - -

קריאות: מה עם השנה?

קריאות: זה של השנה שעברה, אתה לא מעודכן.

סאהר איסמעיל: השנה הוא עבר לתקצוב של אשכול 3 לא באזור עדיפות לאומית א', אבל חשוב לציין שאין עדין תקציב אקסטרה לסוגיה הזאת והשר פועל על מנת להכניס.

סאהר איסמעיל: הוכנסו עוד 3 ישובים מהמשולש: כפר ברא, כפר קאסם - -

קריאה: 4.

סאהר איסמעיל: 4 ישובים, אני שמח שאתם מתקנים אותי, זה טוב.

סאהר איסמעיל: זה מה שחשוב לציין והשר דואג להמשיך את הדברים.

סאהר איסמעיל: אני חושב שמיציתי את הדברים.

אלכס מילר: מבחינת משרד החינוך, יש עוד גורמי מקצוע שרוצים להתייחס?

סאהר איסמעיל: אני ממליץ שקב"ט המשרד יתייחס לסוגיית האבטחה.

אלכס מילר: אנחנו נגיע לשם.

אלכס מילר: אני רוצה שאורנה תתייחס באופן כללי - -

מסעוד גנאים: אולי בקשר לאבטחה, עוד שאלה, אלכס.

אלכס מילר: אני אתן לכל אחד זכות דיבור.

אלכס מילר: כל גורמי המקצוע שהשאלות מופנות לכיוון שלהם יוכלו להתייחס.

אלכס מילר: אורנה, בבקשה.

אורנה שמחון: אני אתן סקירה קצרה על מחוז הצפון: בשנת הלימודים הבאה ילמדו במגזר הערבי 108 אלף תלמידים מתוך 219 אלף תלמידים במחוז שלנו.

אורנה שמחון: מבחינת היערכות פתיחת שנת הלימודים: אנחנו פתחנו אותה ב-4 פעימות במחוז.

אורנה שמחון: היו לנו 4 חדרי מצב.

אורנה שמחון: ב-1 בספטמבר במגזר היהודי, 3 בספטמבר ביום שבת.

אורנה שמחון: יסלחו לי הדתיים פה אבל ביום שבת הפעלנו חדר מצב למגזר הערבי ופתחנו חלק גדול ממוסדות החינוך.

אורנה שמחון: ב-4 לספטמבר, יום א', פעימה שלישית.

אורנה שמחון: בתי הספר שעובדים ביום ראשון ולמעשה ב-5 לספטמבר, המוכר שאינו רשמי מבחינת הנוצרים, פתחנו את בתי הספר.

אורנה שמחון: מבחינת שיבושים: ראשית, אני רוצה לברך את ראשי הרשויות במגזר הערבי ואת מנהלי מוסדות החינוך.

אורנה שמחון: אני חושבת שלא היתה כשנה הזאת.

אורנה שמחון: כמעט 0 תקלות במגזר הלא-יהודי.

ג'מאל זחאלקה: טורען...

אורנה שמחון: תכף.

אורנה שמחון: כמעט 0 תקלות ולכן אמרתי "כמעט".

אורנה שמחון: זה הודות לעבודה מאסיבית של המטה של המשרד ושל ראשי הרשויות המקומיות כדי להכין את שנת הלימודים.

אורנה שמחון: היו לנו שיבושים קלים כמו למשל בטורען סביב סוגיה של מנהל בית ספר או טענות סביב התערבות הרשות בשיבוצי מורים.

אורנה שמחון: אני טיפלתי בסוגיה הזאת ובית הספר חזר למסלול - -

ג'מאל זחאלקה: רשות ממונה, יש לציין.

אורנה שמחון: נכון, רשות ממונה.

אורנה שמחון: אנחנו נטפל בנושא הזה ותהיה ישיבה מסודרת אצלי כדי לפתור את כל הטענות אבל הלימודים שבו למסלולם.

אורנה שמחון: יש לנו בעיה קלה בשיבלי, שהורים מסרבים לשלוח את הילדים לבית הספר בגלל אנטנה של סלקום.

אורנה שמחון: ביצענו בדיקה על ידי המשרד להגנת הסביבה ואין סכנת קרינה.

אורנה שמחון: ההורים לא התרצו.

אורנה שמחון: אני, אישית, דיברתי עם שר התקשורת וביום חמישי אני מקווה שהאנטנה הזאת תוסר והתלמידים ישובו.

אורנה שמחון: יש לנו שיבוש קל בירכא סביב אלימות של תלמיד נגד מנהל בית ספר ולכן היום התלמידים לא לומדים.

אורנה שמחון: תהיה פעילות חינוכית סביב הנושא של אלימות ואני מצרה על הענין הזה.

אורנה שמחון: מעבר לזה, השנה נפתחה כראוי.

אורנה שמחון: אנחנו פתחנו השנה 34 גנים רשמיים בעקבות החלטת השר להרחיב את הצו לגילאי 3,4 במגזר הערבי, ביפיע, איכסל, שפרעם, ריינה, טורען ודבוריה, ולמעשה הצלחנו לפתוח עוד 34 גנים רשמיים.

אורנה שמחון: יש לנו בתכנון עוד.

אורנה שמחון: יחד עם מינהל הפיתוח עשינו תכנית מאסיבית לבנות גני ילדים באולם ישובים כדי שהתלמידים יוכלו לעבור מהמוכר שאינו רשמי לרשמי ולתת פתרון לסוגיה הזאת.

אורנה שמחון: פתחנו 7 מוסדות חינוך, חצי מהם מהמגזר הערבי.

אורנה שמחון: בעיבלין פתחנו בית ספר יסודי חדש, בנצרת, חטיבת ביניים חדשה.

אורנה שמחון: בתמרה פתחנו חטיבת ביניים חדשה ופתחנו בית ספר למחוננים בנצרת, וזו באמת גאווה רבה לכולנו.

אורנה שמחון: אולי אדבר במשפט אחד על הנושא של החינוך המיוחד.

אורנה שמחון: הבנתי שהנושא עלה גם בוועדת המעקב.

אורנה שמחון: על פי החלטת משרד החינוך ומנכ"ל משרד החינוך יועברו משאבים, ועברו כבר משאבים למחוזות לפתיחת בתי ספר או כיתות לחינוך מיוחד שהם בעלי מורכבויות גבוהות או מורכבות יותר קלה שזה נקרא מקור 025.

אורנה שמחון: אני רוצה לומר שמתוך המכסה שאני קיבלתי, סך הכל אחרי התוספות חצי מכיתות לחינוך מיוחד נפתחו במגזר הערבי, בהתאם לפרופורציה של האוכלוסייה.

אורנה שמחון: יש לנו עדין בעיות מקומיות קלות כאלה ואחרות - -

מוחמד ברכה: - -

אורנה שמחון: לפרופורציה של הגודל באוכלוסייה ולגבי הצרכים, בחלק מהישובים במגזר הערבי, שיש לנו שם ריכוז של נישואים מעורבים ובעיות קשות בחינוך המיוחד גם פתחנו בתי ספר לחינוך מיוחד, עדין אנחנו לא יכולים להדביק את כל הצרכים אבל כל כיתה שמתפנה כי היא לא נפתחת מסיבות כאלה ואחרות, אנחנו מעבירים אותה למגזר הערבי בכוונת מכוון, כדי להדביק ולהשלים את כל הפערים.

אורנה שמחון: דבר נוסף שאני רוצה לציין אותו בגאווה רבה זה שבמחוז הצפון, כידוע לחברי הכנסת, החלנו תכנית של הוראת הערבית בבתי הספר במגזר היהודי וקלטנו לצורך הענין הזה 61 מורים מהמגזר הערבי, ועמדנו על כך שהם יהיו מהמגזר הערבי.

אורנה שמחון: מי שקרא באינטרנט, השבוע פרסמה מורה במגזר הערבי באיזו התרגשות היא פתחה את שנת הלימודים במגזר היהודי ואיך התלמידים קיבלו אותה בבית הספר.

אורנה שמחון: אני חושבת שהמפעל הזה הוא מאוד חשוב והמנכ"ל והשר עודדו אותו ותקצבנו אותו, ואנחנו שמחים מאוד על הענין הזה.

אורנה שמחון: לגבי הסוגיה של עודף מורים במגזר הערבי: כפי שעבדאללה חטיב ציין, יד לנו הרבה מאוד בקשות.

אורנה שמחון: למחוז הגיעו כ-5000 בקשות, רק למחוז הצפון, בקשות שחלקן 5000 בקשות.

אורנה שמחון: אני מדברת על בקשות עבודה, בקשות להגדלת משרה, בקשות העברה מהדרום והעברות יזומות, בסך הכל כ-5000.

אורנה שמחון: אנחנו משתדלים מאוד לתת תעדוף בניקוד למורים שעוברים מהדרום והם מורים טובים ועומדים בציונים הנדרשים כדי להתמודד עם תופעה מאוד קשה של מורים שצריכים להעתיק את מקום מגוריהם ולפעמים לעשות פירוד משפחות כדי לחפש פרנסה.

אורנה שמחון: אנחנו משתדלים מאוד לתת לזה עדיפות.

אורנה שמחון: אני רוצה לומר שהמסלול החדש של שיבוץ המורים ושינוי שיטת הניקוד ותעדוף מורים מצטיינים מוכיח את עצמו, ואנחנו מקבלים מורים מצוינים למגזר הערבי על פי בקשת שר החינוך.

אורנה שמחון: באחת הישיבות שלנו במחוז ביקש שר החינוך ועוד לא הספקתי לדבר על זה עם מיכל בלר, לבצע מחקר האם המורים המצטיינים שמשובצים על פי שיטת השיבוץ הם אכן מורים טובים במערכת כי לא בהכרח זה נכון, וזאת השאלה שחבר הכנסת שאל קודם ואנחנו נקפיד לעשות מחקר בענין הזה, כדי לראות שיש הלימה.

אורנה שמחון: עוד סוגיה אחת שאני רוצה להעלות בנושא של "עוז לתמורה", הרפורמה בעל-יסודי ולגבי אופק חדש.

אורנה שמחון: אולי נפתח באופק חדש – למעשה, כל בתי הספר במחוז כולל המגזר הערבי בתוכם כמובן, מבחינתי זה מחוז אחד, כולם ללא יוצא מן הכלל באופק חדש.

אורנה שמחון: הכנסנו השנה עוד כ-1000 גנים לאופק חדש, למעלה ממחציתם מהמגזר הלא-יהודי.

אורנה שמחון: לגבי "עוז לתמורה", כרגע יש לנו בתי ספר שלמעלה מ-75% מהמורים שלהם ביקשו להצטרף ל"עוז לתמורה" ולשמחתי, אני רואה במגזר הערבי ברכה משום שהרבה מאוד בתי ספר במגזר הערבי מבקשים להצטרף ואנחנו נכניס אותם בשמחה רבה.

אורנה שמחון: עוד מילה אחת אני רוצה לומר לסיום: ההשקעה במגזר הערבי, על פי החלטת שר החינוך ומנכ"ל משרד החינוך, בישיבות שאנחנו לא מנהלים אותן רק בוועדות הכנסת אלא בישיבות השוטפות במשרד, גם השר וגם המנכ"ל מבינים את הצורך המשמעותי לצמצם את הפערים במגזר הלא-יהודי, ואנחנו עושים את זה בהרבה מאוד אהבה, בהרבה מאוד אמונה ובהרבה מאוד כסף.

אורנה שמחון: אני מאוד גאה לפחות במחוז שלי ואגב, כל הדרוזים למעט דליה ועוספייה נמצאים אצלי ואני מייצגת אותם בגאווה גדולה.

אורנה שמחון: 60% ממכסת הלומדים שלי במגזר הערבי ואני רוצה לומר שההשקעה הזאת נושאת פירות.

אורנה שמחון: עדין יש פערים ויש הרבה לעבוד אבל ההשקעה הזאת נושאת פירות.

אורנה שמחון: אני יכולה לציין בגאווה שבמחוז הצפון יש שיפור ניכר במגזר הערבי במצטבר בין תשס"ח ל-תשס"ט באחוזי הבגרות.

אורנה שמחון: יש לנו עליה של כמעט 6% במגזר הערבי.

אורנה שמחון: במגזר הדרוזי, שאיננו פה, יש עליה של 9.5% - -

ג'מאל זחאלקה: בין מתי למתי?

אורנה שמחון: בין תשס"ח לתש"ע, ואני רוצה לומר שבמצטבר, במחוז צפון השיפור הוא 5.2%, וזה יותר משיעור העלייה בארץ, והשר דיבר על זה גם במליאת הכנסת.

אורנה שמחון: לכן, ההשקעה היא הכרחית ואנחנו עושים את זה באמונה ובאהבה, ויש תמורה בעד האגרה כי יש גם תוצאות.

אלכס מילר: בסדר גמור.

אלכס מילר: אנחנו נתחיל עם חברי הכנסת.

מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: תחילה אני מברך את כל האורחים ומברך בעיקר את המורים ואת התלמידים לפתיחת שנת הלימודים החדשה.

מסעוד גנאים: נתחיל בטוב: אמת, יש עליה.

מסעוד גנאים: יש יותר שעות לימוד.

מסעוד גנאים: יש הרבה דברים, נכון, ואני מברך את משרד החינוך הזה ומברך אותו גם על ההישגים בקשר לבגרות.

מסעוד גנאים: אכן, יש עליה אבל הפער נשאר, הוא לא צומצם.

מסעוד גנאים: עדין לא מספיק.

מסעוד גנאים: אבל הברכה העיקרית שלי, על הדרך - -

אלכס מילר: הפער בשביל לצמצם.

אלכס מילר: ..

אלכס מילר: תראה, הרי גם המגזר היהודי עולה.

אלכס מילר: אז אם שניהם עולים זה בסדר.

אלכס מילר: אז או שצריך להוריד את המגזר היהודי ככה - -

מסעוד גנאים: אנחנו רוצים להוריד אף אחד, אנחנו רוצים לעלות.

אלכס מילר: רבותי, אם יש עליה – העליה היא מבורכת.

מסעוד גנאים: אבל היא לא מספיקה.

מסעוד גנאים: אני גם רוצה לעודד את משרד החינוך על הכיוון הנכון - -

מוחמד ברכה: מי מבקש להוריד?

מוחמד ברכה: זו בדיחה לא מצחיקה.

אלכס מילר: כשאלה רוצה לצמצם פער של שני המגזרים - -

מסעוד גנאים: אנחנו רוצים לחזק את החינוך הערבי.

מסעוד גנאים: יש מה שקרוי האפליה המצטברת - -

אחמד טיבי: העדפה מתקנת היא מנגנון לצמצום פער כאשר שני הצדדים עולים.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: אני רוצה להעיר הערה אחרונה בקשר לכיוון: כיוון חיזוק מעמדו של המורה, לפי דעתי, הוא הצעד הנכון לחיזוק כל מערכת החינוך בישראל וגם מערכת החינוך הערבית.

מסעוד גנאים: אבל זה תלוי בהרבה דברים.

מסעוד גנאים: למשל, בקשר ל"עוז לתמורה": אני חושב ששיש עכשיו הזדמנות למשרד החינוך להכניס כוחות חדשים, להכניס צעירים, אנרגיות חדשות, מוטיבציה חדשה.

מסעוד גנאים: אני מסתובב בבתי הספר.

מסעוד גנאים: הוותיקים חוששים מהרפורמה, מ"עוז לתמורה" ומאחרים.

מסעוד גנאים: זו הזדמנות לעודד אנשים לצאת לפנסיה.

מסעוד גנאים: מי שבמערכת 38 שנים, ויש כאלה שעדין במערכת, שיזרז אותם לפנסיה מוקדמת עם תנאים מכובדים.

מסעוד גנאים: הנקודה הראשונה שלי היא בקשר לאבטחת בתי ספר.

מסעוד גנאים: יש צעדים שנעשו ואני מברך על זה אבל התכנית של 4 שנים היא ארוכה מאוד וצריך לצמצם אותה ולקצר אותה.

מסעוד גנאים: גברת שמחון דיברה על המקרה בירכא של תקיפת המנהל.

מסעוד גנאים: אנחנו יודעים על מקרי אלימות בכל יום בין תלמידים, בין מורים ובין הורים, וזו אפליה זועקת לשמים שעד עכשיו אין אבטחה בבתי הספר הערבים.

מסעוד גנאים: אני מברך על הצעדים שנעשו אבל אני מבקש לזרז את זה.

מסעוד גנאים: לא 4 שנים.

מסעוד גנאים: מחכים ל-4 שנים.

מסעוד גנאים: למה?

מסעוד גנאים: בקשר לתכנית הלימוד, התייחסת בקשר לערבית ופה אני צריך להעיר הערה: אנחנו לא צריכים למקד את הענין רק בענין של ההישגים.

מסעוד גנאים: מערכת החינוך צריכה אוברול.

מסעוד גנאים: כאשר אתה מחדש את תכנית הלימודים, אתה גם גורם להישגים.

מסעוד גנאים: לכן, בקשר לתכנית הלימודים בערבית, אני מבקש שאכן זה יוסר תוך 6 חודשים.

מסעוד גנאים: בקשר למקצוע דת האיסלם.

מסעוד גנאים: אני העליתי את זה ובאותה הזדמנות אני מעלה את הנצרות, בקשר למפקח.

מסעוד גנאים: אי אפשר שעד היום אין מפקח למקצוע דת האיסלם.

מסעוד גנאים: אני מכיר את הבן אדם, הוא פועל כמפקח אבל בפועל הוא לא, אז הגיע הזמן למנות מפקח למקצוע הזה, שהוא חשוב מאוד בעיני כולם.

מסעוד גנאים: בהזדמנות הזאת שאלו אותי ברדיו גם למפקח לדת הנצרות ואמרתי להם: בטח שכן.

מסעוד גנאים: הנקודה בקשר לחינוך הבלתי פורמאלי, ואני פה כראש שדולת המתנ"סים והחינוך הבלתי פורמאלי.

מסעוד גנאים: אני רוצה שמשרד החינוך אכן יחזק ויגביר את שעות החינוך הבלתי פורמאליות.

מסעוד גנאים: נכון, דרך חוק הנוער החדש, התאמת מחלקות קידום נוער, יש הסדרה לחינוך הבלתי פורמאלי אבל לפי דעתי זה לא מספיק.

מסעוד גנאים: זה חשוב מאוד.

מסעוד גנאים: יש הרבה דברים אבל אני מנסה לסיים.

מסעוד גנאים: בקשר לנושא שהעלינו, שאני מקווה שיעלו גם בקשר לחינוך חינם טרום חובה באשכולות 3 ו-4.

מסעוד גנאים: היתה פה ישיבה לפני כחצי שנה ודיברו על הכנסת ישובים.

מסעוד גנאים: אני קורא מהנתונים שרק תומכים בהם רק 20% אבל בבית שמש למשל, 80% או 90%.

מסעוד גנאים: אני חושב שצריך להכניס את כל הישובים האלה לחינוך חינם לגני ילדים 3 ו-4.

מסעוד גנאים: תודה.

אלכס מילר: רבותי, אנשי משרד החינוך, אתם רושמים מה שנאמר כאן ויהיה צורך לענות?

מוחמד ברכה: אדוני, כמובן שיש נושאים רבים שיש מקום להתעכב עליהם בכל מה שקשור לחוליים של מערכת החינוך הערבית אבל אני אתמקד בכמה.

מוחמד ברכה: ראשית, אני רוצה לברך את ציבור המורים והתלמידים וההורים על פתיחת שנת הלימודים.

מוחמד ברכה: אני רוצה לציין כדבר חיובי במיוחד, במה ששמענו מאנשי משרד החינוך, את הענין של המגמה של 4 יחידות בשפה הערבית וגם ההחלטה של המועצה להשכלה גבוהה.

מוחמד ברכה: זה נושא שאנחנו דורשים אותו במשך שנים רבות ואני חושב שטוב שזה הולך להיות מיושם.

מוחמד ברכה: יש לי ביקורת עליך, אדוני היושב ראש.

מוחמד ברכה: אי אפשר לקבוע ישיבה של ההכנה לשנת הלימודים ב-31 באוגוסט, לא רק כי היה חג של המוסלמים, ה"איד אל-פיטר".

מוחמד ברכה: אי אפשר שלא לתת לוועדת החינוך של הכנסת את הבמה כדי לעקוב באמת ולא ישיבה לפרוטוקול.

מוחמד ברכה: לבוא ולומר שאנשי משרד החינוך לא יכלו והתיאום היחיד היה ב-31 באוגוסט, אני חושב שצריך להבהיר לאנשי משרד החינוך ולשר החינוך שלהופיע בפני הכנסת זה לא הופעה בשעות הפנאי.

מוחמד ברכה: זה חלק בלתי נפרד מהתפקיד שלו ומהתפקיד של משרד החינוך לבוא לוועדת החינוך בכנסת ולתת זמן סביר על מנת שישמעו את ההערות של חברי הכנסת בכל מה שנוגע לפתיחת שנת הלימודים בכל המגזרים, ויהיה מספיק זמן על מנת על מנת להספיק אולי לכבות את התבערות או לתקן דברים דחופים.

מוחמד ברכה: אני מבקש שתרשום את ההערה הזאת לפניך.

מוחמד ברכה: אני יודע שבשנת הלימודים הבאה לא תהיה יושב ראש ועדת החינוך, אם אני לא טועה.

אלכס מילר: חבר הכנסת ברכה, אני רואה שאתה החלטת - -

מוחמד ברכה: יש רוטציה, לא?

מוחמד ברכה: תקן אותי אם אני טועה.

אלכס מילר: יש רוטציה ואני לא מדבר כרגע על מי יהיה יושב ראש ומי לא.

אלכס מילר: כזכור לי, נתחיל מכך שוועדת החינוך תמיד קיימה את הישיבות של פתיחת שנת הלימודים וההכנות בתאריכים שצמודים ל-1 לספטמבר.

אלכס מילר: אדוני פנה לוועדת החינוך מאוחר עם הענין של הבקשה של דחייה.

מוחמד ברכה: אחרי שפרסמת.

מוחמד ברכה: איך אני אפנה לפני שאתה מפרסם?

יהודית גידלי: הרבה הרבה אחרי.

אלכס מילר: פנית הרבה אחרי.

אלכס מילר: אדוני, אנחנו שקלנו את בקשתך ונקבע דיון להיום על כל נושא המגזר הלא-יהודי.

אלכס מילר: אנחנו קיבלנו פניות לוועדת החינוך מהגורמים שכן מתעסקים בעניינים ובסוגיות של פתיחת שנת הלימודים פיסית או פדגוגית והעבירו אלינו פניות שונות.

אלכס מילר: העברנו את זה למשרד החינוך בשביל שיהיה זמן לטפל.

אלכס מילר: כל או רוב אותם דברים טופלו ובגלל זה אנחנו עושים ישיבה בתאריכים כאלה, שלמשרד החינוך תהיה אפשרות לפתוח את שנת הלימודים בצורה מסודרת, עם כל אותם תיקונים שצריך לעשות.

אלכס מילר: אם לאדוני היה רצון להעביר לוועדת החינוך נושאים שמבחינתו בוערים לטיפול, הוא היה מעביר לנו אותם.

מוחמד ברכה: העברתי.

אלכס מילר: אני מאמין שאת כל אותם דברים העברנו לטיפול משרד החינוך.

אלכס מילר: יש סוגיות שניתן לטפל בהן בזמן קצר ויש סוגיות שנדרשות לטיפול בטווח ארוך אבל צריך גם לקחת דברים בפרופורציה, אדוני.

אלכס מילר: אני חושב שכל אותן הבקשות שאדוני מעביר עולות על סדר היום של הוועדה ואני לא חושב שהביקורת במקום.

אלכס מילר: תודה רבה.

מוחמד ברכה: אני מבקש להבא, גם אם תהיה אתה יושב ראש הוועדה או מישהו אחר, לרשום לפניכם שעדיף לתת אורכה סבירה של זמן על מנת שוועדת החינוך לא רק תשמע בטקס פרוטוקולי על פתיחת שנת הלימודים אלא גם תוכל להעיר הערות שיילקחו בחשבון.

מוחמד ברכה: אני אכן מברך על קיום הישיבה הזאת לענייני החינוך הערבי - -

אלכס מילר: מזה היית צריך להתחיל.

מוחמד ברכה: אתה רוצה שאני אדגדג אותך בהתחלה.

מוחמד ברכה: ...

מוחמד ברכה: מר צרפתי, אני מציע הצעה כזאת, ברשותך: הבינוי לצורך כיסוי הגידול הטבעי בכל מערכת החינוך בארץ זה דבר ידוע שצריך לשים אותו בקטגוריה נפרדת ולא לעשות תכנית חומש שהיא גם כוללת את הענין של הגידול הטבעי וגם את הענין של כיסוי החוסר.

מוחמד ברכה: הגידול הטבעי הוא גידול טבעי בכל האוכלוסיות.

מוחמד ברכה: לכן, מה שנדרש הוא תכנית חומש או תכנית עשור, אם אתה רוצה, כדי לסגור את החוסר, את ה-6117.

מוחמד ברכה: להכריז ולהגיד לי שאתם בונים 2700 כיתות בשנה זה מצוין אבל זה רק 500 מעל הגידול הטבעי.

מוחמד ברכה: לכן, אני מציע שבשעה שאתם יושבים היום או בימים האלה כדי לבנות את תכנית החומש הבאה, לנתק את שני הדברים זה מזה.

מוחמד ברכה: הגידול הטבעי צריך בנפרד, ואז אנחנו נדע תוך איזה פרק זמן אנחנו - -

זבולון אורלב: אני לא מבין אותך.

זבולון אורלב: הוא נתן לך את הנתון הזה שבתכנית החומש הוספו 500 כיתות מעבר לגידול הטבעי.

מוחמד ברכה: תכנית החומש לא צריכה לכלול את הגידול הטבעי.

מוחמד ברכה: הגידול הטבעי צריך להיות מובנה בתוך גוף התקציב, כחלק מתקציב הבינוי הכללי.

מוחמד ברכה: זה גידול טבעי לא רק של ערבים אלא גם של יהודים ושל כל מגזרי האוכלוסייה.

מוחמד ברכה: לכן, תכנית חומש נדרשת כדי לתקן משהו שהוא חריג.

מוחמד ברכה: מה חריג?

מוחמד ברכה: שיש מחסור של 6000 כיתות.

מוחמד ברכה: לבנות תכנית תוך איזה פרק זמן אנחנו מסיימים את התופעה הזאת של מחסור בכיתות לימוד ולא להגיד שזה 2700 אז יוצא 100 כיתות בכל שנה כדי לכסות על החסר.

מוחמד ברכה: 6000 חלקי 100 זה 60.

מוחמד ברכה: 100 כיתות זה 60 שנה ואני לא יודע אם זה דבר סביר.

מוחמד ברכה: לכן, אני מציע שתיקחו את זה בחשבון.

מוחמד ברכה: דבר שני שאני מציע בענין התכנית הפדגוגית: יש תקציב שהוא קרוב למיליארד שקלים לתכניות הפדגוגיות.

מוחמד ברכה: מתוך זה יש 20 מיליון לחינוך הערבי.

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי סביר לחלוטין על פי שום קנה מידה.

מוחמד ברכה: דווקא במקום שיש מחסור, דווקא במערכת החינוך שסובלת מחוליים מצטברים בגלל מדיניות של אפליה, ואין לי מילה אחרת, 20 מיליון מתוך מיליארד למערכת החינוך הכי דפוקה בארץ?

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא פשוט לעג לרש.

מוחמד ברכה: זה זלזול בכל ערך - -

זבולון אורלב: מאיפה לקחת את הנתונים האלה?

מוחמד ברכה: אני אעביר לך.

זבולון אורלב: תעביר לי.

זבולון אורלב: אתה יודע שאני מכבד את הדברים שלך, באמת.

זבולון אורלב: אני באתי כאן לעזור ואתה יודע שאני עוזר בדברים האלה אבל זה נתונים מופרכים.

זבולון אורלב: אין כזה דבר שיש מיליארד תכניות חינוכיות ולמגזר הערבי 2%.

זבולון אורלב: אין דבר כזה.

מוחמד ברכה: אני אצביע לך על הסעיפים.

זבולון אורלב: אתה אומר פה דבר חמור מאוד.

מוחמד ברכה: אני מקבל את העצה של חבר הכנסת אורלב ואני מציע שנשב על התכנית הפדגוגית בנפרד.

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי הגיוני לחלוטין.

אלכס מילר: אפשר להזמין מחקר מסודר - -

מוחמד ברכה: נכון, גם אפשר.

מוחמד ברכה: דבר נוסף, אדוני היושב ראש, הוא הנושא של הפער בשעות הלימוד בין המגזר היהודי למגזר הערבי, שזה יוצא בסך הכל 80 אלף שעות.

מוחמד ברכה: התלמיד הערבי לומד בממוצע 1.61 והתלמיד היהודי 1.77 ואז זה יוצא כ-80 אלף שעות לימוד.

זבולון אורלב: מאיפה הנתונים האלה?

זבולון אורלב: חבר הכנסת ברכה, אתה אדם רציני, אתה חבר כנסת רציני.

זבולון אורלב: כוותיק בוועדת החינוך, מאיפה הנתונים האלה?

מוחמד ברכה: ממשרד החינוך.

מוחמד ברכה: על פי איך שאני מנתח את התקציב של משרד החינוך ועל פי ההודעות של ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, ועל פי הדוחות שהועמדו בפני משרד החינוך, כולל בישיבה האחרונה בין שר החינוך לבין ועדת ראשי הרשויות שדובר עליה.

מוחמד ברכה: הדברים האלה נאמרו שם ולא הופרחו ולא היתה שום אינפורמציה אחרת.

מוחמד ברכה: אני לא בא לכאן כדי להפריח מספרים.

זבולון אורלב: אני רק שאלתי מאיפה.

מוחמד ברכה: אני רק אמרתי מאיפה.

מוחמד ברכה: עכשיו, אם משווים את שעות הלימוד בין שתי המערכות, מערכת הלימוד היהודית והערבית, זה בעצם עושה צדק מבחינה פדגוגית אבל זה גם יכול לגרום לקליטת עוד 4000 מורים מה-12 שדובר עליהם, שהם מחכים בתור.

מוחמד ברכה: הנקודה הנוספת, ואני חושב שזה ענין של החלטה של הממשלה, כ-95% מכל הישובים הערבים נמצאים באשכולות הנמוכים של הסולם הסוציו-אקונומי.

מוחמד ברכה: יש לקבוע אזורי עדיפות לענייני חינוך על פי המדד הזה.

מוחמד ברכה: לא יתכן שרק 45 ישובים נמצאים בסיווג של המפה הפריפריאלית של התכנית הממשלתית של עדיפות לאומית לפריפריה.

מוחמד ברכה: זה לא יכול להיות שזה פחות מ-50%.

מוחמד ברכה: אלה דברים שלא צריך להשקיע הרבה אינטליגנציה והרבה מאמץ על מנת לראות שפה מקור החולי.

מוחמד ברכה: לכן, אני חושב שיש להתייחס לדברים.

מוחמד ברכה: הדבר האחרון, ואמרתי אותו במהלך הדברים הקודמים: אני חושב שהנגב צריך לזכות להתייחסות מיוחדת, והסיפור של ישוב מוכר ולא מוכר לא צריך לעמוד ולא צריך לחבל באפשרות של כל תלמיד לקבל את זכויותיו, גם על ספסל הלימודים וגם במערכת החינוך.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: תודה כבוד היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: ברשותך, אני רוצה להעלות כמה שאלות מקרו כי אני חושב שהחינוך הערבי זקוק לטלטלה גדולה מאוד ולא לרפורמה וטלאי על טלאי פה ושם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא מזלזל בשום דבר אבל אם אנחנו רוצים, צריך לעשות רפורמה והיו דברים ונעשו דברים בעולם.

ג'מאל זחאלקה: צריך לראות וללמוד ממהלכים גדולים שנעשו.

ג'מאל זחאלקה: בגלל חבר הכנסת אורלב, אני רוצה להזכיר שבארץ היתה פעם בעיה קשה של מחסור בכיתות לימוד ובא שר חינוך ואמר: אני לוקח את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: תפס את השור בקרניו ותוך 3,4 שנים חיסל את הבעיה לגמרי, וזה היה השר זבולון המר, דווקא מהמפד"ל - -

זבולון אורלב: אתה זוכר מי היה המנכ"ל שלו?

ג'מאל זחאלקה: דווקא הוא.

ג'מאל זחאלקה: וכל השרים של העבודה והשמאל וכל המפלגות לא עשו רבע ממה שהוא עשה.

ג'מאל זחאלקה: אז כשרוצים ומחליטים אפשר לעשות.

זבולון אורלב: אני מציע שתחזיר אותנו למשרד.

מוחמד ברכה: מה צריך בשביל זה, זבולון?

זבולון אורלב: שתצביע ב'.

מוחמד ברכה: בינך לבין גדעון סער?

זבולון אורלב: אתה לא מעדיף אותי?

מוחמד ברכה: את מי אתה מעדיף?

זבולון אורלב: אותי.

זבולון אורלב: בוודאי, איזו שאלה?

ג'מאל זחאלקה: אני מציע, ברצינות, ללכת, וחבר הכנסת אורלב, אתה היית מנכ"ל ואתה יודע איך פותרים את הבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: צריך ללמוד מהעבר ולפתור את הבעיה הזאת אחת ולתמיד.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שיהיה מחסור בכיתות לימוד.

ג'מאל זחאלקה: נקודה שנייה – היות ואני מאמין אבל זה לא ענין של אמונה אלא ענין של מחקרים וידע, שהמורים הם 60% מההצלחה בלימודים, בא נגיד ככה, וללמוד ממורה טוב תחת עץ רענן יותר טוב מללמוד ממורה גרוע בבית ספר הכי מתקדם בעולם.

ג'מאל זחאלקה: לכן, במצב הנוכחי, אם אנחנו קוראים את התמונה של המורים בישובים הערבים, אנחנו רואים מצב שבו יש אלפי מורים שרוצים לעזוב את המערכת.

ג'מאל זחאלקה: יש אלפי מורים עם רצון ועם מרץ שהוכשרו בהכשרה מתאימה, מודרנית, שרוצים להיכנס ולתרום.

ג'מאל זחאלקה: המהלך הזה, צריך לעשות אותו אם רוצים לעשות את הטלטלה הגדולה, להוציא 5000 מורים ולהכניס 5000 מורים למערכת, אז זה יעשה את השינוי הרצוי.

ג'מאל זחאלקה: ככה, בזליפה, זה לא יעשה את השינוי.

ג'מאל זחאלקה: דורות רבים יסבלו מזה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמבחינה תקציבית הענין הזה לא גדול.

ג'מאל זחאלקה: ההישגים מהדבר הזה יהיו גדולים מאוד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים וגם מנהלי המחוזות יודעים, כולם מכירים את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: כולם יודעים שיש מצב מורים שלא תורמים והם אומרים: אנחנו רוצים ללכת.

ג'מאל זחאלקה: הם מתחילים לעשות בעיות, לעבוד בצורה לא טובה, בכוונה, בכדי שיזרקו אותם מהמערכת.

ג'מאל זחאלקה: חברת הכנסת תירוש אמרה באחת הישיבות של ועדת החינוך בעבר, שהיא היתה צריכה להשחיר פני מורים כדי שיצאו לפנסיה מוקדמת.

ג'מאל זחאלקה: צריך לקרוא את התמונה.

ג'מאל זחאלקה: לא שיש מחסור של מורים.

ג'מאל זחאלקה: בסקטור היהודי קשה לעשות דבר כזה אבל בסקטור הערבי זה אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: אני מסתכל על הנוער הזה, על האנשים הצעירים שקיבלו הכשרה מצוינת, שעברו את כל המבחנים ואז להביא המספר הגדול של המורים המצוינים, הכי טובים, ולהוציא את המורים שאומרים שהם שחוקים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאת המהלך הזה צריך לעשות וזה יביא את השינוי, אחרת כל שנה נטפל בבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה השלישית של המקרו זו הבעיה שאני מתריע עלי מספר שנים.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר, ומשרד החינוך התעורר מאוחר מאוד אבל אני כבר 3 שנים מדבר על הבעיה של הבנים.

ג'מאל זחאלקה: ההישגים של הבנים בישובים הערבים ובכלל בארץ, הם חוזרים אחורה והבנות מתקדמות.

ג'מאל זחאלקה: הפער הולך וגדל.

ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן שיהיה שוויון לבנים.

ג'מאל זחאלקה: זה כל כך חשוב - -

קריאה: מה הסיבה?

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, אתה לא צריך לענות.

ג'מאל זחאלקה: אני העליתי את הבעיה הזאת ומשרד החינוך אמר: אנחנו נחקור.

ג'מאל זחאלקה: לא נעשה מחקר, לא הוצעו הצעות ויש הצעות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה תמרור אדום כי זה אחד המקורות של העבריינות.

ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו שומעים כל יום על רצח ועל שוד ועל סמים, זה אותם 70% שלא מקבלים בגרות.

ג'מאל זחאלקה: מתוך האלפים האלה, המאפיות, ויש היום מאפיות, יכולים לקחת עשרות או מאות ולעשות בלגאן בכל הארץ.

ג'מאל זחאלקה: יש היום תנאי קבלה למאפיה, אי אפשר להתקבל ככה.

ג'מאל זחאלקה: יש כל כך הרבה מועמדים כי אתה יודע, בארץ אי אפשר לעשות כלום בלי בגרות.

ג'מאל זחאלקה: זה בנים בעיקר ולא בנות שהולכים לדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: לכן, יש פה תמרור אדום וצריך לטפל בבעיה הזאת, צריך לעשות מחקר.

ג'מאל זחאלקה: אני קורא למשרד החינוך וליושב ראש לאמץ את ההצעה שלי, שמשרד החינוך ימלא אחר הבטחתו לעשות מחקר בנושא.

ג'מאל זחאלקה: זה תמרור אדום ענק.

ג'מאל זחאלקה: בעיה שלישית של מקרו שאני רוצה להעלות: אני קורא לבטל את המגזרים בתוך המגזר הערבי.

ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות מנגנון אחד לחינוך הערבי, לא דרוזי ולא בדואי אלא מנגנון אחד.

ג'מאל זחאלקה: צריך לתת לו מעמד אוטונומי בדיוק או לפחות כמו החינוך הממלכתי-דתי.

ג'מאל זחאלקה: לתת לו את הכלים כדי שהוא יוכל באמת לפעול בצורה, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: אני לא אומר שתהיה לו עצמאות כמו בחינוך העצמאי של החרדים אבל לפחות שיהיה לו מעמד כמו החינוך הממלכתי ושמר עבדאללה חטיב, שהוא יעמוד פה, יהיו לו קצת שיניים.

ג'מאל זחאלקה: איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: לא שיני חלב אלא שיניים אמיתיות וכוח וסמכויות.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני חושב שגם בענין הזה צריך לטפל.

ג'מאל זחאלקה: אני מסתפק בשאלות האלה ואני חושב שהבעיות, שהן בסביבה החינוכית של הפסיכולוגים, שיש מחסור אדיר בפסיכולוגים וביועצים.

ג'מאל זחאלקה: יש לנו בעיות קשות בישוב הערבי בענין של הבטיחות בבית הספר.

ג'מאל זחאלקה: יש בתי ספר שאי אפשר ללמוד בהם.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמשרד החינוך צריך לקחת החלטה שלא ילך ילד לבית ספר כשהוא מפחד, מלא פחד מהאנשים שעומדים ליד בית הספר ורוצים להרביץ לו או לקחת ממנו דמי חסות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאסור לטאטא את הבעיות מתחת לשטיח ומשרד החינוך צריך לטפל בכל הבעיות.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

אלכס מילר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה אדוני.

אחמד טיבי: אני דווקא רוצה למען הפרוטוקול, אני מצטרף למילות הברכה של מסעוד גנאים.

אחמד טיבי: אני רוצה להתחיל דווקא במצב מערכת החינוך בנגב, בעיקר בכפרים הלא-מוכרים.

אחמד טיבי: הסבל שם הוא נורא.

אחמד טיבי: מי שיבקר שם, נגיד משלחת מהאו"ם שמגיעה לבקר בבתי ספר בכפרים הלא-מוכרים תחשוב שהיא מבקרת בקונגו ברזוויל ולא במדינת ישראל, שהיא חברה ב-OECD.

אחמד טיבי: המצב שם נמשך שנים רבות והפער גם בתשתיות, בשירותים, גם במצב מערכת החינוך הוא פער של לפחות שלושה עשורים בין הישוב עומר או באר שבע, מרכז העיר, לבין הכפרים הלא-מוכרים.

אחמד טיבי: לא הכל שם קשור במערכת החינוך כי יש שם תשתיות ומשרדים אחרים, אחריות של הממשלה כולה אבל גם מערכת החינוך שם היא מערכת מקרטעת שנמצאת במצב של רגרסיה יחסית או פיגור בהשוואה לישובים אחרים, אפילו בהשוואה לישובים ערבים ולא רק בהשוואה לישובים יהודים מתקדמים.

אחמד טיבי: אני מתנצל שבאתי באיחור ולא שמעתי על מספר מחסור חדרי הלימוד, כמה חדרי לימוד חסרים ואם הנתון הזה נזרק כאן או ניתן על ידי משרד החינוך.

אחמד טיבי: אשמח לשמוע נתון רשמי כי מדי פעם נזרקים מספרים שונים מה המחסור של מספר חדרי הלימוד בשנה זאת, בפתיחת שנת הלימודים בכל מערכת החינוך הערבית.

אחמד טיבי: דוקטור שמחון הזכירה את הנושא של 14 אלף מורים מובטלים.

אחמד טיבי: זה אחד הנושאים הכאובים ביותר כי משרד החינוך, לא בכדי, הוא המשרד שיש לו את הממשק והקשר הגדול ביותר של החברה הערבית עם המערכת הרשמית, עם ממשלת ישראל, עם המדינה ולכן, הענין הוא רב והתלונות קשות.

אחמד טיבי: המאמץ שמתבקש להיות מושקע שם הוא הגדול ביותר ולכן, 14 אלף מורים ומורות מובטלים הוא מספר בומבסטי אמיתי.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה מה צריך לעשות כדי לפתור את הבעיה הזאת?

אחמד טיבי: לכן, הצענו אז, בזמנו, מלבד הצורך להמציא תקציבים כדי לקלוט אלפי מורים, לקלוט אותם בבתי ספר יהודיים, שם אומרים שהם משוועים לקליטת מורים.

אחמד טיבי: בבתי ספר יהודים לא רק ללמד ערבית למרות שאפשר ללמד ערבית אבל אפשר ללמד גם מתמטיקה, ביולוגיה.

אחמד טיבי: ערבים יכולים ללמד את המקצועות האלה בכישרון רב וחלק עושים את זה כבר בהצלחה.

אחמד טיבי: למה הכיוון הזה לא נבדק או לא ממומש על ידי משרד החינוך?

אחמד טיבי: הנושא מצריך תשובה.

אחמד טיבי: הוצעה גם אפשרות נוספת, לעשות הסבה מקצועית למי שמסכימים מהמורים האלה.

אחמד טיבי: אפשר להעביר חלק מהאנשים האלה למקצועות הסיעוד, שהם חסרים ויש כאלה שמסכימים.

אחמד טיבי: מי שמסכים, אפשר להעביר אותו וזה מחייב גם תקציבים נוספים וקורסים מתאימים של הסבה מקצועית.

אחמד טיבי: אני העליתי את הנושא של גנים טרום-חובה, אשכול 3 באזור המשולש בעיקר, לפני היציאה לפגרה והזכרתי את המספרים באזור המשולש, שם יש 7269 ילדים בגיל הזה.

אחמד טיבי: 4046 מהם בגנים פרטיים ו-3223 ללא מסגרת.

אחמד טיבי: בישוב טייבה, הישוב שבו אני מתגורר, יש 1793 ילדים בגילאים האלה והשר, ואני מברך על כך, הודיע מעל הדוכן שהוא החליט להכניס 4 ישובים במשולש וגם את אבו-גוש כנוסף: טייבה, כפר ברא, ג'לג'וליה, כפר קאסם ואבו-גוש.

אחמד טיבי: זה מחייב.

אחמד טיבי: הוא אמר שהוא יעשה את זה.

אחמד טיבי: 80% מהעלויות יכוסו במשך 3 שנים.

אחמד טיבי: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו זה היעדר מתקנים.

אחמד טיבי: אתה מביא בית ספר יהודי וערבי ואתה רואה שיש הבדל סטרוקטורה, מכשירים, מתקנים, מעבדות.

אחמד טיבי: זה הבדל ברור.

אחמד טיבי: מתקנים, אני מתכוון למתקני ספורט, מעבדות וספריות וכדומה.

אחמד טיבי: הפער הוא אדיר, הפער ניכר והמצב צורם.

אחמד טיבי: לכן, נשאלת השאלה מה לגבי תקציב מתקנים בתוך בתי הספר הערביים.

אחמד טיבי: הנושא השני שאני רוצה להדגיש אותו הוא אמנם - -

אלכס מילר: אתה כבר בפעם החמישית בנושא השני.

אחמד טיבי: זה נושא שני שמתחלק לא' תג וב' סיגמה...

אחמד טיבי: יש פיזיות

אחמד טיבי: רפיסטים ומקצועות פרה-רפואיים, שעובדים למשל במתי"א, בדרום, שהבטיחו להם שהם יהיו חלק מאופק חדש, דוקטור שמחון, למרות שאת ממונה על מחוז הצפון אבל יועץ השר, עבדאללה חטיב כאן, ואנשים אחרים הבטיחו להם בכל שנה שהם יהיו חלק באופק חדש, פיזיותרפיסטים שעובדים במתי"א ודוחים אותם כל שנה.

אחמד טיבי: האנשים האלה פנו אלי וכל שנה ההבטחה הזאת ניתנת ולא מתממשת.

אחמד טיבי: למה לא להכניס את האנשים האלה, שהם חלק ממערכת החינוך, ממשרד החינוך, מועסקים בבתי ספר במתי"א, למה לא הכניסו אותם לאופק חדש?

אחמד טיבי: יש נושא רגיש שבדרך כלל או בישיבות פרטיות או לפעמים בעיתונות ערבית של סוף השבוע מעלים אותו או במסעדות או בבתי קפה, אני רוצה להעלות אותו פה פעם שנייה או שלישית וזה התנהגות לא מקצועית של מפקחים במשרד החינוך.

אחמד טיבי: מפקחים במשרד החינוך מתנהגים כאילו הם אלוהים.

אחמד טיבי: בשלב זה לא אזכיר שמות אבל אם המצב יישאר כך, אני אאלץ להזכיר שמות מעל הדוכן, של אנשים שמתנהגים באופן משפיל למורים וגם למנהלים.

אחמד טיבי: הם חושבים שהמינוי שלהם הוא מינוי נצחי ושהם חשובים יותר ממי שמעליהם וממי שתחתם, ולעתים המינויים שלהם, לרבות נפוטיזם, מינוי מקורבים, קרובי משפחה וכדומה, הם מקוממים את כל הישוב, את כל הסביבה, את כל המרחב, עד כדי כך שאנשים כופרים במערכת.

אחמד טיבי: תשאל כל מורה והוא יגיד לך את המינויים הלא מקצועיים שעשה מפקח א' ומפקח ב'.

אחמד טיבי: אני מתכוון להציע הצעת חוק להגביל את הכהונה של מפקחים אזוריים, כמו שעשיתי לגבי מנהלי מחלקות בבתי חולים וכמו מנהלי בתי חולים.

אחמד טיבי: אין פריבילגיה מיוחדת למפקחים, במיוחד מפקחים שמשפילים מורים ומשתמשים בסטאטוס שלהם כאילו מדובר בעריצים.

אחמד טיבי: בתקופה הזאת גם עריצים ודיקטאטורים נופלים, והגיע הזמן שהמצב הזה יחול גם על העריצים במשרד החינוך, ואני מתכוון למפקחים ערבים במשרד החינוך.

אחמד טיבי: בנוסף, אדוני היושב ראש, יש מחסור במסגרות של חינוך מיוחד.

אחמד טיבי: זה נושא חשוב.

אחמד טיבי: אני מציע שיהיה יחס רציני לאפשרות של הגדלת התקציב לחינוך מיוחד כדי להגדיל את המסגרות.

אחמד טיבי: אני אסיים במסקנה של דוח מקינזי, אדוני היושב ראש, ששם המאמץ צריך להיות מופנה גם לאיכות של המורה, והזכיר לי חבר הכנסת אורלב את המשפט שנאמר שם, שאיכות מערכת החינוך לא צריכה להיות גבוהה יותר מאיכות המורה.

אחמד טיבי: אני חושב שהנושא הזה חשוב.

אחמד טיבי: המורה הוא גורם מכריע בעיצוב דמותו של התלמיד, רמתו, רמת מערכת החינוך ולכן, חשוב גם להשקיע במורים מצטיינים אבל במורה בכלל לצד לוגיסטיקה, סטרוקטורה, מבנים, מערכות וכדומה.

אחמד טיבי: אני מודה לך אדוני.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אשתדל לעשות הכל בקצרה.

זבולון אורלב: ראשית, אני חושב שחשוב מאוד, אדוני היושב ראש, שוועדת החינוך תראה לעצמה משימה מאוד חשובה לפקח על משרד החינוך ועל יתר הגורמים כדי להבטיח שהחינוך במגזר הלא-יהודי בכלל, והיום אנחנו דנים במגזר הערבי בפרט, תהיה העדפה מתקנת עד אשר יוסדרו כל הדברים והמבחנים הם מבחנים מאוד פשוטים: הישגים לימודיים, סוגיית הנשירה, סוגיית העבריינות.

זבולון אורלב: הייתי רוצה לראות מדינה שכל המגזרים שווים ומקבלים את אותם תנאים, וילד לא צריך להיות שייך למגזר כזה או אחר כדי שיוכל לנצל את כל הפוטנציאל שלו.

זבולון אורלב: אני מברך על כך שמשרד החינוך, שמאז שהייתי "אבא" של תכנית החומש הראשונה, ממשיך בתכניות האלה.

זבולון אורלב: אני חושב שמינהל הפיתוח עושה עבודה חשובה.

זבולון אורלב: לומר לך, חבר הכנסת ברכה, אם 500 כיתות בחומש מתקציב של 2600 כיתות, אם זה ראוי או לא, לא הייתי מבטל את זה.

זבולון אורלב: צריך יותר, אני מסכים שצריך יותר אבל לא לבטל כי לצערנו, אני מבין שהאוצר לא צובע תקציב מיוחד להעדפות מתקנות אלא המשרד צריך לעשות את סדרי העדיפויות שלו, הפנימיים, וכל דבר בא על חשבון.

זבולון אורלב: אל תציירו פה תמונה כאילו במגזר היהודי כולם לומדים בבניינים מפוארים.

זבולון אורלב: אני יכול להביא אתכם למקומות כמו במגזר הערבי, ואני יודע שיש במגזר הערבי מקומות בלתי אפשריים - -

מוחמד ברכה: זה לא מנחם, לא אותי ולא אותך.

זבולון אורלב: אני מסכים אתך.

זבולון אורלב: אני רק אומר שמשרד החינוך צריך להתמודד עם מה שיש לו.

זבולון אורלב: אם היו פעם מקבלים את השיטה, את ה-BOT, שכמו שהבנין הזה שאנחנו יושבים בו נבנה בשיטה הזאת, כלומר, שזכיינים יוכלו לבנות והמבנה חוזר למדינה אחרי כך וכך שנים, אני חושב שבזמנו האוצר ומשרד החינוך תכננו אבל כל עוד הבנייה היא תקציבית, צריך לעשות מאמץ והוועדה צריכה לפקח על הממשלה, שהיא תמשיך בתכניות האלה של הצמצום לא ל-60 שנה אלא לזמנים יותר סבירים.

זבולון אורלב: אני מסכים מאוד עם כל אלה שדיברו באשר לתכנים.

זבולון אורלב: הסוגיה של הפיתוח המקצועי של המורים זאת נקודת הכובד.

זבולון אורלב: אני בהחלט מסכים עם הדבר הזה.

זבולון אורלב: אם אנחנו יכולים לגבש בהמלצות שלנו שהסוגיה הזאת, של הפיתוח המקצועי של המורים במגזר הערבי, צריכה לקבל את הדגשים המיוחדים.

זבולון אורלב: למשל, לפענח את השאלה שהיא חשובה מאוד לפענוח שהציג דוקטור זחאלקה, מה הפער בין הבנים לבנות, שזה באמת דבר שמחייב בדיקה.

זבולון אורלב: אמרתי פעם בהומור, אולי נחליף את המורים של הבנים והבנות, אז אולי לפי שיטת מקינזי זה צריך להעלות את רמת החינוך וההישגים הלימודיים אבל הסוגיה הזאת של הפיתוח המקצועי של המורים צריכה לקבל דגש ואולי גם פה צריכים לעשות את ההעדפות המתקנות בהשתלמויות, בהכשרות, בליווי המקצועי וכדומה.

זבולון אורלב: הדבר השלישי שאני רוצה לומר: הרשויות המקומיות לא יושבות כאן.

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: השלטון המקומי כאן.

זבולון אורלב: השלטון המקומי ולא הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: אני יודע להתנסח, קצת למדתי בסוגיה הזאת.

אלכס מילר: אחד יגיע.

זבולון אורלב: תראו, השיטה הנוהגת במדינת ישראל, שהחינוך בנוי על שותפות בין משרד החינוך לבין הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: אני חושב שאחת הבעיות הקשות של החינוך במגזר הערבי זאת הבעיה של הרשויות המקומיות, שאינן מתפקדות כראוי בסוגיה הזאת של החינוך.

זבולון אורלב: הן לא מקצות את ההקצאות הנכונות, את סדרי העדיפויות, הנפוטיזם וכל הסיפורים האחרים ואני באמת חושב שצריכים לקיים דיון מיוחד בסוגיה הזאת עם ראשי הרשויות, על מנת שגם פה יהיה שוויון בין היחס שנותנים.

זבולון אורלב: לא כל הרשויות המקומיות היהודיות אגב, אבל חלק בולט בהן, שיתנו גם במגזר הערבי את אותה תנופה, את אותו יחס, את אותה חשיבות, את אותו מעמד שיש למגזר הערבי.

זבולון אורלב: דוגמה, אני לא יודע את הנתונים אבל אני מנחש שהניצול של התקציבים שהמשרד מעמיד לרשות הרשויות המקומיות בכל הדברים הפיסיים, אני חותם לך שהניצול במגזר הערבי הוא נמוך יותר מהממוצע במגזר היהודי.

זבולון אורלב: יש תקציבים ולא מנצלים - -

מוחמד ברכה: זה לא נכון.

מוחמד ברכה: זה בפירוש לא נכון.

מוחמד ברכה: להיפך, מוציאים על החינוך מהתקציב השוטף.

זבולון אורלב: חבר הכנסת ברכה, אני לא יודע את הנתון אבל אני מנחש.

זבולון אורלב: יושב פה סמנכ"ל בכיר של משרד החינוך - -

מוחמד ברכה: אני יודע ע שני מקומות: על עיריית שפרעם ועיריית נצרת שזה אחרת.

זבולון אורלב: אני מסיים.

זבולון אורלב: הבנתי מתגובת הפנים של יגאל צרפתי שאני צודק.

סאהר איסמעיל: יש רשימה ארוכה של ישובים שלא ניצלו תקציבים מ-2008.

זבולון אורלב: עזוב אותי מרשימה, אני לא בעד שמות.

זבולון אורלב: אני מדבר כרגע על ממוצע ולא על רשות זו או רשות אחרת.

זבולון אורלב: דבר אחרון בקש לתכנים: באחת הישיבות הקודמות שלנו התברר שבניגוד מוחלט למדיניות משרד החינוך לעידוד השירות האזרחי, יש במגזר הערבי כניסה למוסדות החינוך של אנשים לא מורשים, שמסיתים נגד השירות האזרחי.

זבולון אורלב: אני מזכיר את הדבר הזה ואם משרד החינוך יגיב או לא, הייתי רוצה לדעת מה המשרד עושה בענין הזה על מנת שהמדיניות של מדינת ישראל ומשרד החינוך תתקיים בבתי הספר.

מוחמד ברכה: שישמעו מגוון דעות ויחליטו.

אלכס מילר: גברת שמחון תתייחס לנקודות שהעלו כאן בקצרה כי אנחנו אמורים לסיים את הישיבה.

קריאה: אפשר להגיד משהו?

אלכס מילר: לא, כי אין זמן.

קריאה: אי אפשר להזמין אנשים לבוא מרחוק - -

אלכס מילר: סליחה, אתה רוצה לצאת מכאן?

אלכס מילר: זה מקובל, אין מה לעשות, זה וועדה של הכנסת.

אלכס מילר: מי שמדבר כאן ומתייחס זה קודם כל חברי הכנסת, אין מה לעשות.

מוחמד ברכה: היא יושב ראש של ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, וזה דבר שהוא פרופר התחום שלה.

אלכס מילר: תודה רבותי, לא צריך לנהל אותי.

אחמד טיבי: אתה מתכוון קטגורית לא לתת לה או שיש תור?

אלכס מילר: לא, פשוט נגמר לנו הזמן.

אורנה שמחון: אני אתייחס בקצרה לדברים שהעלו חברי הכנסת ואנסה לתת תשובות לחלקם: לגבי איכות ההוראה: אני רוצה לומר לחברי הכנסת שאני יותר מאשר מסכימה אתכם, שאיכות ההוראה במגזר הערבי היא גורם מספר 1 להישגים הנמוכים ואנחנו עושים מהלך מאוד גדול סביב הסוגיה הזאת.

אורנה שמחון: אני רק אתן מספרים ממחוז הצפון: מתוך 350 מכסת פרישות שקיבלתי, מחציתם הוקצו למגזר הערבי תוך פיטורי המורים והמנהלים פיטרנו השנה 25 מורים ומנהלים, מחציתם מהמגזר היהודי והערבי בגלל איכות ההוראה.

אורנה שמחון: זה כמובן תהליך מאורגן ומסודר.

ג'מאל זחאלקה: זה פיטורים או פנסיה מוקדמת?

אורנה שמחון: אמרתי פרישות.

אורנה שמחון: היתה לי מכסה של 335, מחציתם הוקצו למגזר הלא-יהודי.

אורנה שמחון: לגבי פיטורים פדגוגיים בתהליך פדגוגי מסודר וסדור, היו לי 25 פיטורים פדגוגיים, חצי מהם מהמגזר הלא-יהודי.

אורנה שמחון: הבעיה המרכזית שאנחנו נתקלים בה בעיקר היא בעלויות בחטיבות העליונות, חלק מהם בעלויות פרטיות, רשתות או בעלות של רשות מקומית, ששם סוגיית העסקת המורים מאוד מורכבת.

אורנה שמחון: הנושא הזה נמצא על סדר יומי ואני עובדת צמוד עם ראשי הרשויות והבעלויות על מנת לסגור את הפער שאתה ציינת אותו, של קליטת מורים מהסיבות הלא נכונות.

אורנה שמחון: זאת סוגיה כבדה שאנחנו צריכים לעמול ולעבוד עליה.

אורנה שמחון: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו הוא הנושא של מינוי מנהלים.

אורנה שמחון: מינינו 87 מנהלים חדשים במחוז שלנו, כמעט מחצית מהם מהמגזר הלא-יהודי וזה אומר שהזרמנו דם חדש למערכת והתרבות הארגונית מתחילה ממנהל בית הספר.

אורנה שמחון: אז גם כאן עשינו איזה שהוא שינוי.

אורנה שמחון: לגבי שעות הלימוד: אני מוכרחה לשים סימן שאלה לנתונים שעלו כאן מכיוון שמשרד החינוך איננו עושה הבדלה בין תלמיד במגזר היהודי למגזר הערבי.

אורנה שמחון: יש שעות שצריכות להינתן במקצועות לימוד לכל תלמידי ישראל.

אורנה שמחון: עליהן, משרד החינוך מוסיף שעות תוספתיות שזה תקציב החומש למגזר הערבי, הבדואי והדרוזי, שהן שעות תוספתיות למערכת.

אורנה שמחון: יש לנו שעות יוח"א, שמוקצות גם למגזר הערבי ולכן, הסוגיה של שעות לימוד, אני רוצה להפריך אותה.

אורנה שמחון: לגבי הסוגיה של מחסור במסגרות חינוך מיוחד - -

ג'מאל זחאלקה: גברת שמחון, דווקא את, באופן אישי, יש שעות של מנהל מחוז, והטענה שאני שומע, אני רוצה להגיד לך את זה דוגרי, שזה מקור האפליה העיקרי.

ג'מאל זחאלקה: את ומנהלי המחוזות הם מקור האפליה העיקרי.

ג'מאל זחאלקה: צריך להגיד את זה בצורה בוטה בלי דיפלומטיה.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שאני שומע.

אורנה שמחון: אני רוצה לומר לך שיש 4000 שעות שמגיעות למנהל מחוז לתקציב, שהתפקיד שלו הוא לתקן עיוותים, והתקציב שלו הוא לעודד יוזמות פדגוגיות.

אורנה שמחון: מימים ימימה השעות האלה הלכו לכיסוי שעות פרופסיונאליות לעודפי מורים, ואני חושבת שזה שגוי וזה לא נכון.

אורנה שמחון: אם יש עודפי מורים שהם לא טובים צריך לשלוח אותם מחוץ למערכת, אז עשינו הסדרה בנושא הזה.

אורנה שמחון: אני יכולה לתת לך פירוט של שעות שאני מקצה מתקציב סל מחוז לתיקון עיוותים ללא שום אבחנה בין מגזר למגזר.

אורנה שמחון: שעות מוסיקה, שעות אמנות וכן הלאה או לפעמים לבתי ספר קטנים שרק נפתחים ואני צריכה להוסיף כ-100 שעות לבית הספר כדי שיוכל ללמד את מקצועות הליבה.

אורנה שמחון: אני יכולה לספק לך את הנתונים.

אורנה שמחון: אולי נתון נוסף לגבי הפסיכולוגים: השר מודע לסוגיה של הפערים בפסיכולוגים.

אורנה שמחון: אגב, זה לא רק במגזר הלא-יהודי.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לעמוד על זה כי זאת שאלה חשובה מאוד והיא אמנם נוגעת לך, אישית, אבל זו אחת הטענות שאני שומע בכל מקום של מנהלי המחוזות.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה לצטט מי אמר אבל נאמר לי לא רק ממורים וממנהלים, וגם אנשים ממשרד החינוך אומרים: אנחנו, באופן מרכזי מסתדרים אבל פה, במחוזות, מנהלת או מנהל המחוז עושה אפליה בהקצאת שעות שלו, סל המנכ"ל.

ג'מאל זחאלקה: אני מאוד מבקש, גם מכבוד יושב ראש הוועדה, אנחנו רוצים נתונים על הנושא הזה.

זבולון אורלב: אי אפשר לשבת פה, ויושב חבר כנסת ומטיח האשמות.

זבולון אורלב: זה לא מתאים, זה לא ראוי.

ג'מאל זחאלקה: זה לא אשמה, זו שאלה.

ג'מאל זחאלקה: מה זה לא ראוי?

ג'מאל זחאלקה: זה נכון.

ג'מאל זחאלקה: במקרה זה נכון.

זבולון אורלב: זה לא נכון.

זבולון אורלב: תפסיקו לשחק את האסטרטגיה של - -

ג'מאל זחאלקה: אני אגיד לך, אם אני רוצה לנתח את המספר של שעות לתלמיד ערבי ושעות לתלמיד יהודי, אחת התיאוריות של הפער היא סל מנהל המחוז.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שלא הגברת שמחון - -

זבולון אורלב: אני מוכן לנתח את זה אתך.

אלכס מילר: מספיק.

אלכס מילר: אם יש לכם נתונים חד משמעיים, חבר הכנסת זחאלקה, אתה מוזמן - -

ג'מאל זחאלקה: הנתונים אצלם ואני רוצה לשמוע נתונים, זכותי לבקש נתונים.

ג'מאל זחאלקה: אתה צריך לברך אותי על זה שאני דורש את זה, שאני שם את האצבע על המקור.

זבולון אורלב: לבקש נתונים כן אבל לא - -

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע למה צעקת?

ג'מאל זחאלקה: כי אתה יודע שזה נכון.

ג'מאל זחאלקה: שמתי את היד שלי על האצבע הנכונה.

זבולון אורלב: זה לא נכון.

זבולון אורלב: הואיל ואני יודע יותר ממך - -

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע מה?

ג'מאל זחאלקה: אני יודע שזה נכון.

ג'מאל זחאלקה: זה נכון וזה נמסר על ידי אנשים ממשרד החינוך.

זבולון אורלב: זה לא נכון.

זבולון אורלב: זאת עלילה מה שאתה אומר.

אורנה שמחון: אני רוצה לסיים, אני לא מבינה על מה הויכוח.

אורנה שמחון: אנחנו יכולים לתת נתונים.

אורנה שמחון: זה לא חשבון בנק של מנהל מחוז.

אורנה שמחון: התפקיד של מנהל מחוז זה לפתור בעיות בשטח.

אורנה שמחון: אתה נתת את הנתון הזה ואני לא רוצה להתווכח אתך.

אורנה שמחון: אנחנו נעביר את הנתונים בצורה מסודרת ותיווכח בזה בעצמך.

ג'מאל זחאלקה: את לא הכחשת.

אורנה שמחון: לא משנה, אני לא נכנסת אתך לויכוח.

אורנה שמחון: לגבי 100 תקנים לפסיכולוגים - השר הוסיף 100 תקנים ואנחנו חילקנו אותם בצורה מאוד מסודרת.

אורנה שמחון: יש קריטריונים שמגיעים מהמטה למי זה הולך, לפי פערים וכן הלאה ואני מקווה מאוד, חנה שדמי יושבת כאן, שהיא מנהלת את הסוגיה הזאת, היא יודעת שיש מחסור ואנחנו מקווים לסגור את הנושא.

אורנה שמחון: לגבי המתי"אות באופק חדש: אני רוצה לומר שאנחנו מובילים מהלכים של כניסה מדורגת של מפקחים, של מתי"אות לאופק חדש.

אורנה שמחון: זה נתון להסכם של הסתדרות המורים וזה נמצא על שולחננו, ואני מקווה שגם על זה ניתן פתרון.

אורנה שמחון: דבר אחרון לגבי הסוגיה של המפקחים: אני מאוד אשמח אם חבר הכנסת טיבי יעביר למנהלי המחוזות הרלוונטיים תלונה קונקרטית.

אורנה שמחון: אני מוחה על זה ואני מקווה שלא התכוונת לזה.

אורנה שמחון: המפקחים שלנו עושים עבודה טובה מאוד.

אורנה שמחון: אני החלפתי 40% מהמפקחים שלנו - -

אחמד טיבי: לא כולם.

אורנה שמחון: - - 40% מהמפקחים, לפחות אצלי במחוז מהמגזר הערבי הוחלפו בכוונת מכוון ונכנס דם חדש למערכת אבל תקלות יכולות לקרות ואם יש מקרה קונקרטי, אשמח לשמוע.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: רבותי, ראשית, אני רוצה לברך את המורים והילדים וכל העוסקים בחינוך לפתיחת שנת הלימודים ולאחל שנה פוריה ומוצלחת.

אלכס מילר: עלו כאן סוגיות שונות וכמובן שאנחנו מברכים על אותה השקעה.

אלכס מילר: אמנם זו השקעה לא גדולה אבל מקסימאלית מבחינת התקציב ומשרד החינוך שהוא יכול להביא.

אלכס מילר: כמובן שאותן תכניות החומש שקובע המשרד, אנחנו נקיים דיונים כאן, בוועדה, מבחינת הדיווח והסידור בענין הפיזי של מערכת החינוך במגזר הלא-יהודי והפדגוגי.

אלכס מילר: יש פה סוגיות שהועלו על ידי חברי הכנס ת ואני מציע שחברי הכנסת שמעלים את הסוגיות המסוימות יעבירו לוועדה, אם אכן קיימות טענות כאלה ואחרות בנתונים שהם יכולים להביא כדי שנוכל לבדוק אותם בפועל.

אלכס מילר: אנחנו לא מסתמכים על שמועות אלא על דברים שקורים בפועל כי בסופו של דבר, כשמתחילים לבדוק דברים לעומק, לפעמים הם גם נראים אחרת.

אלכס מילר: אני חושב שלסוגיות שנעלה כאן בחודשים הקרובים הקשורות לחינוך מיוחד, לענין האבטחה - -

קריאה: תכנית החומש החדשה.

אלכס מילר: זה כבר נגמר בישיבה במרץ וכבר אמרתי אבל כל אותם דברים שלא הצלחנו לתת כאן התייחסות, אני מציע שאנחנו נקיים ישיבות נפרדות בנושא של חינוך מיוחד במגזר הלא-יהודי בנושא של האבטחה במגזר הלא-יהודי ובכל אותם נושאים שלא הצלחנו להעלות, אני מציע שכל מי שהגיע לכאן ולא הצליח לקבל זכות דיבור, שיביא לנו את זה בצורה מסודרת ואנחנו נעלה את זה בישיבות הקרובות.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: הישיבה נעולה.