ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 12, 2011-01-10 10:00

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: אורח הוועדה היום הוא כבוד שר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ.

אחמד טיבי: נוכחים גם מר דורון כהן, מנהל רשות החברות הממשלתיות ונציג אגף התקציבים עופר רוברנדר.

אחמד טיבי: כללית, האזרחים הערבים של מדינת ישראל זכאים לייצוג הולם בתעסוקה בשירות המדינה.

אחמד טיבי: התשובה לשאלה עד כמה הולם הייצוג נבחנת בשתי אמות מידה.

אחמד טיבי: ראשית, ייצוג עובדים ערבים על פי שיעורם בכלל האוכלוסייה.

אחמד טיבי: שנית, ייצוגם כעובדים בתהליך קבלת ההחלטות בשירות המדינה.

אחמד טיבי: הממשלה החליטה כי עד שנת 2012 שיעור העובדים הערבים בשירות המדינה יהיה 10% בכל משרד, אותה החלטה מוכרת 2579.

אחמד טיבי: שיעור ההשתתפות של אזרחי ישראל הערבים בכוח העבודה נמוך.

אחמד טיבי: לפחות בגילאים 2- עד 55 הוא אינו נובע מאי רצונם לעבוד.

אחמד טיבי: נהפוך הוא.

אחמד טיבי: הסיבה העיקרית לכך טמונה בהדרת ערבים בתעסוקה על ידי הרוב, בסקטור הציבורי והפרטי כאחד.

אחמד טיבי: העלאת שיעור השתתפות נמוך זה מהווה אחד המנופים המרכזיים לתמיכת המשק.

אחמד טיבי: לכן הגברת תעסוקת ערבים היא אינטרס כלכלי של המדינה כולה ולא נחלה סקטוריאלית.

אחמד טיבי: זאת, פרט להשלכות חיוביות בצמצום פערים וממדי העוני בארץ שאינם מחמיאים למדינת ישראל כלפי המערב.

אחמד טיבי: הטיעונים הריווחים בקרב אנשי משק ציבורי ופרטי רבים.

אחמד טיבי: אשר אינם מרבים להעסיק ערבים נוטים להטיל את האשמה על מחפש התעסוקה הערבי.

אחמד טיבי: הם מתמצים בכמה טיעונים משוללי אחיזה במציאות: מקום התעסוקה רחוק מיישובים ערבים, אנחנו שומעים את זה הרבה, ערבים משום מה אינם פונים למעסיקים בחיפוש תעסוקה מקצועית, והסיבה השלישית, או התירוץ השלישי, חסרים ערבים במקצועות רבים.

אחמד טיבי: טיעונים אלה לרוב מלמדים על אי הכרת המצב לאשורו ומדגישים קו של הדרה.

אחמד טיבי: גם אם החלטת הממשלה 2579 אינה מביאה, אדוני השר, לידי מימוש שלם את המונח ייצוג הולם, היא מהווה שלב ראשון, גם אם חוזר על עצמו, בשל גלגוליו הכושלים בעבר לשוויון תעסוקתי של המיעוט הערבי ולא באופן הדרגתי.

אחמד טיבי: החשיבות בעניין זה כפולה ומכופלת.

אחמד טיבי: תפקידה של ממשלה להנהיג במידה שתיישם החלטה זו במועדה, תשגר מסר חיובי לכלל המשק בנושא תעסוקת ערבים.

אחמד טיבי: באופן סימטרי לחלוטין כישלונה של הממשלה ביישום יהווה מסר ברור של הדרת ערבים מתעסוקה שווה, קבילה, אפילו אם סותרת את חוקי הכנסת והחלטות הממשלה.

אחמד טיבי: למשרד האוצר תפקיד מרכזי אם לא עיקרי כגוף המעצב את המדיניות הכלכלית וכאחראי על החברות הממשלתיות בביצוע החלטות אלה והובלתן.

אחמד טיבי: כישלון משרד האוצר בנושא זה יהיה כבד משקל לא רק לציבור הערבי אלא בעיקר למשק הישראלי שהוא הניזוק גם הוא מהדרת הערבים.

אחמד טיבי: מטרת הדיון רבותיי היום, אדוני השר, הן לבדוק באיזו מידה עומד משרד האוצר ביעדים שהציבה הממשלה בהחלטה 2579 במשרד עצמו?

אחמד טיבי: שתיים, כיצד מיישמת רשות החברות במשרד האוצר את החלטת הממשלה 2579 בחברות הממשלתיות?

אחמד טיבי: שלוש, מה מדיניות משרד האוצר לגבי הגברת תעסוקת ערבים במשק בכלל ומה הצעדים שהוא נוקט ליישומה?

אחמד טיבי: אני אתן נתון כללי ואחר כך אתן זכות דיבור לשר האוצר.

אחמד טיבי: בשנת 2009 עבדו במשרד האוצר 21 ערבים מתוך 902 עובדים, כלומר 2.2% ובשנת 2010 עבדו במשרד האוצר 29 ערבים מתוך 1023 כלומר 2.8% בלבד.

יובל שטייניץ: בוקר טוב אדוני היושב ראש ד"ר אחמד טיבי, חברי הכנסת הנכבדים, חברי הוועדה, רבותיי.

יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש מזמן לא הסכמתי איתך כל כך, ואני חושב שאני מסכים עם רוב דברי הפתיחה שלך.

יובל שטייניץ: אני כשר אוצר אומר וחוזר ואומר פה הבוקר יש למדינת ישראל אינטרס, לא רק לציבור הערבי, לא רק חובתה כלפי אזרחיה, וכמובן גם אזרחי הציבור הערבי, מדינת ישראל מבחינת הכלכלה במדינה, מבחינת הצמיחה.

יובל שטייניץ: זאת אחת המשימות הכי חשובות להעלות את ההשתתפות של הערבים בכוח העבודה, ויותר מכך, לא רק את ההשתתפות אלא ליצור אינטגרציה אמיתית של ערביי ישראל בכלכלת ישראל.

יובל שטייניץ: השתתפות בכוח עבודה זה דבר אחד והוא חשוב.

יובל שטייניץ: אנשים צריכים לפרנס את עצמם, לעבוד בכבוד, כמובן הם גם תורמים בזה למדינה.

יובל שטייניץ: וזה טוב גם כמובן לצמצום פערים, הקטנת העוני, ואנחנו יודעים שחלק נכבד, לא כולו אבל חלק נכבד מהעוני במדינת ישראל הוא במגזר הערבי.

יובל שטייניץ: אבל יש פה אינטרס נוסף של המדינה, אינטרס כלכלי.

יובל שטייניץ: ערביי ישראל יכולים לתרום תרומה משמעותית.

יובל שטייניץ: שילוב יותר מלא של ערביי ישראל בכלכלת ישראל, אני בכוונה מדבר לא רק, אלא מעבר להשתתפות בשוק העבודה, שילוב מלא בכלכלה הוא יהיה לברכה לערביי ישראל והוא יהיה לברכה לכלכלת ישראל ולמדינת ישראל.

יובל שטייניץ: לכן יש פה אינטרס כלכלי עליון.

יובל שטייניץ: ולמרות שזה לא הנושא של הוועדה אני רוצה לומר, יש גם קווי דמיון.

יובל שטייניץ: אני רואה בעיה מאוד דומה במאפייניה, ואנחנו במשרד האוצר רואים את זה עם האוכלוסייה החרדית במדינת ישראל.

יובל שטייניץ: יש המון הבדלים אבל בעיה דומה.

יובל שטייניץ: האוכלוסייה גם החרדית וגם הערבית, יש השתתפות נמוכה יותר בכוח העבודה.

יובל שטייניץ: אנחנו רואים את זה בעיקר אצל נשים ערביות ואצל גברים חרדים, השתתפות הרבה יותר נמוכה מהממוצע.

יובל שטייניץ: האוכלוסייה גם הערבית וגם החרדית סובלות מתת ייצוג, גם במשרד האוצר ואני אגע בזה תיכף, גם בחברות הממשלתיות, גם בדירקטוריונים ולכן לי כשר אוצר, המנדט של הוועדה הזו הוא חשוב מאוד, הוא לטפל באוכלוסייה הערבית, אוכלוסיית המיעוטים.

יובל שטייניץ: אבל מבחינתי יש לי משימה חשובה שהיא כפולה.

יובל שטייניץ: ודרך אגב עם כל השונות יש גם דמיון מסוים בבעייתיות, משימה חיונית ביותר לשלב את הערבים ואת החרדים, לא רק בעבודה, אלא כפי שאמרתי ממש בכלכלה, וכלכלה זה יותר מסתם עבודה.

יובל שטייניץ: לכן אני באמת אתייחס לשתי הסוגיות שאתה העלית, גם הכללית, וגם מבחינת משרד האוצר, ונפתח אולי מהבית פנימה, מהסוגיה של משרד האוצר.

יובל שטייניץ: ראשית אנחנו לא עומדים ביעדים כפי שהממשלה הגדירה אותם, אבל אני יכול להגיד שנעשה מאמץ וייעשה מאמץ לעמוד בהם.

יובל שטייניץ: אני כשר אוצר מעוניין לראות יותר ערבים במשרד האוצר בכלל.

יובל שטייניץ: המספר 29 עובדים למרות שהיה גידול אפשר להגיד של איזה 30% משנה שעברה, מ-21%, אבל זה גידול במספרים קטנים עדיין.

יובל שטייניץ: זה לא גידול של מ-100 או 130 עובדים אלא גידול מ-20 עובדים ל-29 עובדים.

יובל שטייניץ: לא מספק אותנו.

יובל שטייניץ: גם בגלל כמו שאמרת, הסימון למשק כולו וגם בגלל שאני אישית חושב שמשרד האוצר הוא אחד המשרדים שכול אזרחי המדינה מפנים אליו מבט.

יובל שטייניץ: הוא רלוונטי.

יובל שטייניץ: ההחלטות שמתקבלות במשרד האוצר רלוונטיות לכל שכבות האוכלוסייה, ולכן באמת גם מבחינת האווירה, לא רק החוצה, שתושבי ישראל הערבים יחושו שיש להם גם פה, ויש אנשים בקרבם שהם במשרד האוצר, אלא גם פנימה, כלומר התחושה שהציבור הזה צריך להיות מיוצג בקבלת החלטות במשרד האוצר, באגפים שונים של משרד האוצר, היא נכונה לטובת ההחלטות, לא רק לטובת מראית העין.

יובל שטייניץ: לכן אנחנו פועלים בכיוון.

יובל שטייניץ: יחד עם זאת אני רוצה לומר, אני אומר שוב אנחנו לא עומדים ביעדים כפי שקבענו ואנחנו נעשה מאמץ לעמוד בהם, יש שיפור לאחרונה.

יובל שטייניץ: יש היום 4 או 5 ערבים, בני מיעוטים בתפקידים די בכירים ברמות של סמנכ"לים או דומים להם, לא בתפקידים הכי בכירים עדיין, אבל בדרג השני והשלישי.

אחמד טיבי: יש ערבים בתפקיד סמנכ"לים?

יובל שטייניץ: כן.

אורית זוארץ: כמה מהם נשים?

אורית זוארץ: הרי בחברה הערבית יש גם נשים, אז כמה מבין הבכירים הן נשים בתפקיד בכיר?

יובל שטייניץ: תיכף אני אתן לאנשי הצוות לענות בצורה מסודרת.

יובל שטייניץ: דורון כהן, הוא יושב ראש רשות החברות הממשלתיות, הוא ייתן לנו את הנתונים על שילוב ערבים בחברות ובדירקטורים.

יובל שטייניץ: רותי אשכנזי היא סמנכ"לית כוח אדם, במשרד האוצר ולכן היא יכולה לתת את כל הנתונים על תעסוקה במשרד האוצר.

יובל שטייניץ: ואנואר חילף הוא עוזר בכיר למנכ"ל שמונה לאחרונה למנכ"ל משרד האוצר.

יובל שטייניץ: גם לפני מספר שבועות ביקשנו ממנו להיות פרויקטור מיוחד לעניין הזה של לראות איך אנחנו יכולים לגייס יותר ערבים ברמות בכירות לאגפים השונים במשרד האוצר.

יובל שטייניץ: יש היום במשרד האוצר סגן הממונה על שוק ההון, הוא ערבי, רג'ואן נדמה לי ששמו.

יובל שטייניץ: רג'ואן עושה עבודה מצוינת.

יובל שטייניץ: יש עוזר בכיר למנכ"ל משרד האוצר שהוא בכל זאת הדמות המקצועית הבכירה במשרד האוצר שזה אנואר חילף שיושב כאן, ויש במחלקה המשפטית של האוצר, נדמה לי שני סגנים, אם אני לא טועה.

יובל שטייניץ: במחלקה המשפטית של משרד האוצר יש בסך הכול 20 יועצים משפטיים, מתוכם 4 הם ערבים ובני מיעוטים שזה כבר אחוז הולם, כ-20%.

יובל שטייניץ: אז אני באמת ציינתי לשבח את המחלקה המשפטית שלנו ונתתי דוגמה לשאר האגפים במשרד האוצר שאפשר אם רוצים גם לקלוט.

יובל שטייניץ: יש שם שיתוף פעולה ועבודה מאוד פורייה, ואני ודאי לא נקבתי בשמות , נתתי רק כמה דוגמאות.

יובל שטייניץ: חלק זה ממש מהשנה האחרונה.

יובל שטייניץ: דרך אגב, תת הייצוג של החרדים במשרד האוצר הוא עוד יותר בולט כי לפחות בקרב הערבים, אז אנחנו רואים 5 שמשתתפים גם בדיונים בדרג בכיר, לא דרג זוטר כבר אלא דרג בכיר.

יובל שטייניץ: לצערי הרב החרדי היחידי שאני רואה במסדרונות משרד האוצר הוא אדם נהדר שעושה עבודה נהדרת, זה סגני, הרב יצחק כהן ממפלגת ש"ס.

יובל שטייניץ: לכן בדיוק כמו שביקשתי מראשי האגפים לעשות מאמץ גם לגייס באופן אקטיבי ערבים, אני ככה גם מבקש לעשות מאמץ לגייס חרדים, כי שוב אני חושב שהייצוגיות חשובה ושהציבור החרדי כמו הציבור הערבי מסתכל על משרד האוצר, וצריך שזה ייראה שיש גם אנשים מן הציבור הזה, לפחות מספר אנשים שנמצאים במעגלים השונים של קבלת ההחלטות, לפחות באגפים השונים של משרד האוצר.

יובל שטייניץ: אז יש לנו בעיה של תת ייצוג כפולה.

יובל שטייניץ: היא חמור יותר לגבי החרדים אבל היא עדיין גם בעייתית לגבי הערבים ואנחנו פועלים לשפר אותה.

יובל שטייניץ: כפי שאמרתי, כבר בשנה האחרונה היו שני מינויים בכירים.

יובל שטייניץ: אני מקווה שבקרוב ישתנה המצב.

אחמד טיבי: הוא חזר למי ששואל, זה עמית סגל.

יובל שטייניץ: לגבי המספרים של עובדים ערבים במשרד האוצר בכלל, אנחנו נפרט.

יובל שטייניץ: אני ביקשתי, למרות שנאמר שזה כבר הוצג, אבל אני חושב בכל זאת זה חלק אינטגראלי של משרד האוצר.

יובל שטייניץ: ביקשתי גם להביא לפה בכל זאת את המספרים ברשות המיסים שזה חלק אינטגראלי של משרד האוצר.

יובל שטייניץ: אני חושב שכדי לראות את התמונה המלאה צריך גם לראות מה קורה שם.

יובל שטייניץ: לגבי רשות החברות הממשלתיות דורון כהן תיכף יפרט.

יובל שטייניץ: יש התקדמות במספר העובדים הערבים בחלק מהחברות הממשלתיות.

יובל שטייניץ: אנחנו בעיקר רואים התקדמות מרשימה, ממש בשנה שנתיים האחרונות, בחברת חשמל, סוף סוף, אחרי המון שנים שזה היה תקוע, יש התקדמות מרשימה.

יובל שטייניץ: בחברות ממשלתיות אחרות קצת פחות.

יובל שטייניץ: בחברות הממשלתיות מועסקים בין 50 אלף איש ל-52 אלף איש.

יובל שטייניץ: מחציתם זה חברות ביטחוניות ששם בדרך כלל הנושא שלפנינו הוא לא רלוונטי.

יובל שטייניץ: התעשייה האווירית רפאל וחברות אחרות.

יובל שטייניץ: אבל במחצית השנייה שזה חברות כמו חברת הדואר, רשות החשמל, רשות הנמלים וכולי, שם זה מאוד רלוונטי.

יובל שטייניץ: שם אנחנו פועלים וצריך לפעול יותר.

יובל שטייניץ: מה שאני שמח לומר שבנושא דירקטורים ברוב החברות הממשלתיות הרלוונטיות היום יש דירקטורים מבני המיעוטים.

יובל שטייניץ: זה עדיין לא בכולן אבל ברוב החברות הממשלתיות, ברוב החברות האלה כבר יש.

יובל שטייניץ: וזה כמובן טוב גם מבחינה ייצוגית וזה בסופו של דבר גם מקדם פתיחות כלפי עובדים ערבים כאשר יש דירקטור בחברה שהוא ערבי מוסלמי, או נוצרי, או דרוזי, או בדואי, זה גם ודאי מחזק את הפתיחות כלפי עובדים מבני המיעוטים.

מסעוד גנאים: אפשר לקבל נתונים מפורטים יותר?

יובל שטייניץ: כן, כן, כן.

אחמד טיבי: יש מספרים.

יובל שטייניץ: אני נותן את ההצגה הכללית, אחר כך דורון אשכנזי ואנואר חילף ידברו על מה הם עושים והם גם אולי יציגו נתונים.

יובל שטייניץ: אני רוצה להגיד מילה על המשק הכללי.

יובל שטייניץ: אמנם זו לא ועדת כספים ולא ועדת הכלכלה אבל מהיום שנכנסתי לתפקידי כשר אוצר הכרזתי על זה כמטרה.

יובל שטייניץ: קודם כל, בואו נגיד מילה על התוצאה.

יובל שטייניץ: בשנת 2010 קרו שני דברים חשובים שהם רלוונטיים לכל המדינה, אבל אחת כמה וכמה על המגזר הערבי, ודרך אגב גם למגזר החרדי.

יובל שטייניץ: האחד, היינו בין המדינות הבודדות בעולם המערבי שהצליחו לבלום את האבטלה ולהוריד אותה לרמות של לפני המשבר.

יובל שטייניץ: ואנחנו יודעים מאינדיקציות ראשונות גם של שירות התעסוקה וגם של הלמ"ס שהצלחנו להוריד את האבטלה במידה רבה מאוד גם בין ערביי ישראל.

יובל שטייניץ: עדיין יש אבטלה והיא יותר גבוהה מהממוצע, אבל הירידה באבטלה שחווינו בשנה האחרונה כללה גם חלק גדול מהישובים של ערביי ישראל.

יובל שטייניץ: איך השגנו את זה?

יובל שטייניץ: בכמה דרכים.

יובל שטייניץ: כמובן הדבר העיקרי הוא שהצלחנו לחזור מהר לצמיחה והשקעות במשק הרבה יותר מהר מרוב מדינות המערב, ולתקציב הדו שנתי דרך אגב היה חלק בכך.

יובל שטייניץ: אבל הדבר השני, אנחנו עבדנו מאוד קשה כדי לצמצם את מספר העובדים הזרים הלא חוקיים בישראל כדי לפנות מקומות עובדים לאזרחי ישראל בכלל ובמידה רבה גם לערביי ישראל, וזה במלונאות, ובמסעדות, ובבניין ובכל מיני מקצועות אחרים, והצלחנו בכך.

יובל שטייניץ: לכן האבטלה ירדה.

יובל שטייניץ: ומה שיותר חשוב, אנחנו במשך שנים רוצים להגיע לקו הגבול של 60% השתתפות לגילאי העבודה הרלוונטיים.

יובל שטייניץ: אנחנו מדשדשים במשך שנים על אזור 56, או 56.2 אחוז השתתפות.

יובל שטייניץ: בשנת 2010 עשינו קפיצה דרמטית לכיוון 57.9% או 58%.

יובל שטייניץ: זאת אומרת עברנו מחצית מהדרך עד לקו המטרה שאחריו תוצג מטרה גבוהה יותר אבל קו המטרה הזמני הוא של 60%.

יובל שטייניץ: אזרחי ישראל עובדים יותר, ולפי האינדיקציות הראשונות, עוד אין לנו אינדיקציות מלאות על שנת 2010, ערביי ישראל וגם החרדים בישראל דרך אגב, שתי האוכלוסיות האלו, דווקא בשנת 2010 עובדות יותר.

יובל שטייניץ: יש יותר השתתפות.

יובל שטייניץ: עכשיו אני מתחיל דווקא במבחן התוצאה בשנת 2010.

יובל שטייניץ: כמובן אנחנו עדיין רחוקים מהמצב שבו אנחנו נהיה שבעי רצון ואנחנו, ואני אפרט רק כמה דברים, עשינו תוכניות ואנחנו עובדים על תוכניות לשילוב הערבים בעבודה ובכלכלה.

יובל שטייניץ: ראשית יש את התוכנית הגדולה של 800 מיליון שקלים לטיפול נקודתי ב-13 ישובים ערבים, ערים ועיירות, שהיא תוכנית עם דגש כלכלי, שהרעיון בתוכנית הזאת שעשינו ביחד עם המשרד לענייני מיעוטים, אבל במידה רבה זה היה ביוזמת משרד האוצר, הקצינו לכך סכום גדול, תוכנית שנועדה ליצור מקומות תעסוקה, להגביר את האטרקטיביות גם למרכזים של תעשייה ומסחר ותיירות של הישובים הערבים, בהמון המון פרמטרים ואני לא אכנס לפילוח של התוכנית.

יובל שטייניץ: דבר שני, אנחנו נותנים תמריצים ייעודיים עכשיו לשיקום ערבים.

יובל שטייניץ: יש תמריצים קלאסיים במשרד התמ"ת שתמיד היו, לעובדים שקולטים ערבים.

יובל שטייניץ: אבל אנחנו הוספנו כמה דברים.

יובל שטייניץ: אנחנו נותנים תמריץ מוגדל בעלות לא מבוטלת, אין לי פה את המספרים לידי, לקליטת ערבים בתעשיית ההיי טק.

יובל שטייניץ: כי כפי שאמרתי, אנחנו מעוניינים לראות שילוב של ערבים בעבודה בפלחים שונים, במגזרים שונים או בתחומים שונים ובענפים שונים.

יובל שטייניץ: בעיני חשוב מאוד לעשות מאמץ לקלוט גם ערבים וגם חרדים.

יובל שטייניץ: אמרתי את זה, זו בעיה דומה, בתעשיית ההיי טק הישראלית.

יובל שטייניץ: לא רק בגלל המשכורות הטובות כי זה הקטר שמניע את המשק ולכן אנחנו נותנים תמריץ לקליטת ערבים בתעשיית ההיי טק הישראלית.

טלב אלסאנע: מה זה התמריץ הזה?

יובל שטייניץ: מי שמעסיק ערבים בתעשיית ההיי טק הישראלית מקבל כסף מהמדינה כדי לעודד את זה, מקבל השתתפות בשכר ובתנאים.

יובל שטייניץ: ממש אנחנו נותנים כסף למי שיעסיק ערבים.

יובל שטייניץ: מי שיעסיק יהודים באותה משרה לא יקבל כסף.

יובל שטייניץ: מי שיעסיק ערבי יקבל כסף.

אחמד טיבי: בהיי טק.

יובל שטייניץ: לא.

יובל שטייניץ: זה היה גם במקצועות אחרים אבל עכשיו עשינו משהו מיוחד לגבי תעשיית ההיי טק.

יובל שטייניץ: עכשיו תוכנית רפורמה בהשכלה הגבוהה.

יובל שטייניץ: אני החלטתי כשר אוצר להקציב סכום כסף משמעותי מאוד לרפורמה מקיפה באוניברסיטאות ובמכללות בישראל.

יובל שטייניץ: כל שיטת התקצוב משתנה.

יובל שטייניץ: אנחנו רוצים לבנות מצוינות גם במחקר, גם בהוראה, להחזיר מאות פרופסורים ודוקטורים ישראלים אולי אלפים מארצות הברית לארץ וכולי.

יובל שטייניץ: בתוכנית הזו האוניברסיטאות מקבלות בונוס כספי על סטודנטים ערבים וחרדים.

יובל שטייניץ: לרוב זה אוניברסיטאות שקולטות סטודנטים ערבים וחרדים, הן מקבלות בונוס.

מסעוד גנאים: גם המכללות מקבלות בונוס או רק האוניברסיטאות?

יובל שטייניץ: אני חושב שזה כולל גם מכללות אבל אני מוכן לבדוק.

יובל שטייניץ: אוניברסיטאות ודאי שזה כולל.

יובל שטייניץ: ומה המטרה?

יובל שטייניץ: שמנו יעד לאוניברסיטאות.

יובל שטייניץ: אמרנו, אנחנו מכירים בזה שכדי לקלוט כהלכה בצורה מיטיבית סטודנטים ערבים וחרדים, יש לכם בעיות.

יובל שטייניץ: עם סטודנטים חרדים יש בעיות לפעמים שצריך להשלים מקצועות ליבה, או ליצור תנאים מיוחדים להוראה וכולי.

יובל שטייניץ: עם סטודנטים ערבים יש בעיה של נשירה.

יובל שטייניץ: זיהינו שיש בעיה של נשירה בעיקר מחוגים קשים, מחוגים יוקרתיים וקשים.

יובל שטייניץ: סטודנטים ערבים נושרים מהם לעיתים גם אם הם התקבלו.

יובל שטייניץ: אחרי השנה הראשונה הם עוברים לחוגים אחרים, פחות תובעניים, אבל לפעמים פחות מקדמים מבחינה כלכלית.

יובל שטייניץ: אני בדעה שכולם צריכים ללמוד פילוסופיה אבל אני לא בטוח שזה הכי מקדם כלכלית.

יובל שטייניץ: כל מה שאתה יכול להיות זה או מרצה או שר אוצר.

יובל שטייניץ: אני מנסה את שניהם.

קריאה: שניהם תפוסים.

יובל שטייניץ: שניהם תפוסים.

יובל שטייניץ: אבל הרעיון הוא שאנחנו נותנים לאוניברסיטאות בונוס ובתנאי שהם יתנו תמיכה לסטודנטים ערבים בתחילת דרכם כדי למנוע נשירה, כדי לחזק אותם, ולאפשר גם שילוב של סטודנטים ערבים במספרים גדולים גם בחוגים יוקרתיים, גם בחוג לכלכלה, גם בחוג לניהול חשבונות וגם בחוג להנדסה, וכל מיני מקצועות שאנחנו ראינו שיש בהם סטודנטים מצטיינים אבל יש גם אחוזי נשירה יותר גבוהים בין הערבים.

יובל שטייניץ: אנחנו עושים מאמץ לא רק לתעשיית ההיי טק אלא לקדם היי טק במגזר הערבי.

יובל שטייניץ: זה שני דברים שונים.

יובל שטייניץ: העובדים הערבים בתעשיית ההיי טק, יכול להיות גם היי טק רגיל, והיי טק במגזר הערבי.

יובל שטייניץ: הקמנו קרן מיוחדת, קרן ממשלתית שתסייע למשקיעים שיקימו חברות היי טק או סטרט אפים או חברות היי טק מתקדמות יותר בתוך היישובים הערביים, בתוך מגזרים ערבים.

יובל שטייניץ: לחלק גדול של העובדים הערבים הקמנו קרן ייעודית לזה, הקצנו לזה, נדמה לי 200 מיליון שקלים כבר בשנתיים הקרובות, תוספת על הקרנות הרגילות.

יובל שטייניץ: כלומר חברת היי טק שתלך ותקים בנצרת או בסחנין או בכל מקום אחר או שלוחה, תקים חברת היי טק, יש סיוע ממשלתי לעניין הזה.

יובל שטייניץ: אני מעוניין לבצע כאן פריצת דרך.

יובל שטייניץ: אני חושב שבישראל אנחנו נבצע פריצת דרך.

יובל שטייניץ: בכל העולם הערבי אין חברות היי טק ממש חוץ משירותים.

יובל שטייניץ: אני חושב שכאן יש מספיק משכילים ערביים מהטכניון, מהאוניברסיטאות, וכאן המקום לבצע פריצת דרך ושיקומו חברות היי טק, כבר יש התחלה, אבל שיקומו חברות היי טק ערביות במגזר הערבי.

יובל שטייניץ: אני לא אפרט.

יובל שטייניץ: זה במגעים והסודיות מחייבת, אבל אני גם במגעים עם חברות היי טק ענקיות, גדולות, בניסיון לשכנע אותן לפתוח מרכזי מחקר ופיתוח או משהו כזה באחד הישובים הערביים.

יובל שטייניץ: מבחינתם, אנחנו באים ואומרים להם אנחנו מוכנים לתת סיוע מוגדל, ייחודי, אם תעשו את הדבר הזה.

יובל שטייניץ: כלומר באופן כללי יש תודעה היום במשרד האוצר וזה בא לידי ביטוי גם בהתבטאויות.

יובל שטייניץ: יש תודעה היום במשרד האוצר לקדם את הכלכלה הישראלית על ידי שילוב של ערבים וחרדים, אני תמיד אומר את זה ביחד כי בדיונים אצלנו ובהתייחסות אצלנו אנחנו מסתכלים על זה כבעיה אחת, שתי חזיתות שאנחנו צריכים לפעול בהן.

יובל שטייניץ: עם כל השונות יש גם דמיון כדי לקדם את הדברים.

יובל שטייניץ: ואני בנושא הזה גם משוכנע שאנחנו בסוף נעשה את פריצת הדרך גם בתחום ההיי טק, גם בתחומים אחרים ונצליח.

יובל שטייניץ: אנחנו מעוניינים גם לקדם אזורי תעשייה ופיתוח ביישובים הערביים.

יובל שטייניץ: דרך אגב יש גם בעיה בישובים הערבים שאין מקורות הכנסה לא רק לתושבים, אלא גם לישובים עצמם.

אחמד טיבי: אין אזורי תעשייה.

יובל שטייניץ: נכון, אין אזורי תעשייה, מסחר ותיירות, גם את זה אנחנו מנסים לקדם ואני חושב במידה מסוימת של הצלחה.

יובל שטייניץ: אז בקיצור אני לא יכול לברך על המוגמר כי אנחנו רחוקים מאוד מההישג הנדרש, רחוקים, אבל אני כן יכול לומר שגם ברמת התודעה, גם ברמת המעשה, ואפילו בשנת 2010 גם ברמה של התחלה של תוצאות, זה רחוק מאוד מהרצוי, אבל אנחנו רואים התחלה של שיפור לפחות בהשתתפות של ערבים בכוח העבודה, ואת זה אנחנו מתחילים לראות, לפחות בשנת 2010 גם התחלה של תוצאות חיוביות יותר.

יובל שטייניץ: המלאכה עוד מרובה אבל לאור העובדה שאנחנו עוסקים בה יש נתונים ראשונים שיש גם התקדמות מסוימת, ואני גם משוכנע שאפשר להצליח במשימה.

יובל שטייניץ: ברשות המיסים עובדים 271 עובדים ערבים ובני מיעוטים.

יובל שטייניץ: זה מתוך 5200 עובדים בכלל.

יובל שטייניץ: מדובר ב-5%.

יובל שטייניץ: 5% זה עדיין לא מספיק, אבל זה יותר טוב מאשר היה קודם.

דן גרא: זה אחוז יותר נמוך ממה שהיה בעבר.

יובל שטייניץ: יותר נמוך ממה שהיה בעבר?

דן גרא: כן.

דן גרא: 250 העובדים במטה רשות המיסים, מצאנו ערבי אחד כמנהל תחום.

דן גרא: זה קצת עצוב.

יובל שטייניץ: אז אתה אומר שיש לנו מה להשתפר גם שמה.

יובל שטייניץ: אני מסכים איתך לחלוטין.

דן גרא: כמו במשרד האוצר.

יובל שטייניץ: אני אבקש מדורון כהן להציג דברים בקשר לרשות החברות הממשלתיות ואחר כך מרותי אשכנזי לגבי כוח אדם במשרד האוצר, ואחר כך מאנואר לתאר את המנדט שלו ומה בכוונתו לעשות בעניין הזה ואחר כך תשאלו אותנו שאלות.

אחמד טיבי: ברשותך אדוני השר, לפני שדורון כהן ידבר, רק הערה אינפורמטיבית ואולי בהמשך יתייחסו אליה.

אחמד טיבי: לפי פלט של משרד האוצר מיום ה-1 לדצמבר 2010, רשום כי 25 ערבים בלבד ולא 29 עובדים ערבים עבדו במשרד האוצר.

אחמד טיבי: אני רוצה מידע מדויק.

אחמד טיבי: זה 25 עובדים או 29 עובדים?

יובל שטייניץ: אני אתן לרותי אשכנזי לענות לשאלה הזאת.

אחמד טיבי: מתוך 95 עובדי דרג א' וב' במשרד האוצר הועסקו רק 2 ערבים בשנים 2009-2010 ומתוך 193 עובדים בדרג ג' הועסקו בשנת 2010 שני ערבים בלבד, כלומר אחוז אחד בלבד.

אחמד טיבי: בשנת 2010 נוספו 14 עובדים לדרג ג', מתוכם אפס ערבים.

דורון כהן: מתוך העובדים של האוצר, אם מדברים על שלוש רמות, הרשות לחברות ממשלתיות עצמה זה לא דבר קטן, זה לא יעד לאומי, הדירקטורים והעובדים.

דורון כהן: הרשות עצמה מתוך כ-50 עובדים יש 4 עובדים שהם ערבים, אחת מהם היא עובדת ערבייה.

יובל שטייניץ: שזה כבר 8%.

יובל שטייניץ: ברשות החברות הממשלתיות המצב הוא יותר טוב.

דורון כהן: נכון.

דן גרא: אתם במספרים קטנים.

דורון כהן: כן, נכון.

דורון כהן: אנחנו עמדנו על זה, אחרי שגם היושב ראש עמד על החשיבות שבמקומות שמקבלים החלטות וקובעים מדיניות אם יושבים ערבים אז הם עוזרים לקדם את הנושאים האלה.

אורית זוארץ: זה משהו חדש או שזה עובדים שכבר עובדים שם כמה שנים?

אורית זוארץ: אני מעוניינת לדעת עם יש שינוי.

דורון כהן: רובם חדשים.

אחמד טיבי: האישה שעובדת שם היא לפחות שנה וחצי או שנתיים.

דורון כהן: כן, והיא מצוינת.

אחמד טיבי: היא אחת הטובות שיש בשרות הממשלתי.

דורון כהן: כן.

דורון כהן: אנחנו מקווים שהיא תישאר גם אחרי ההתמחות.

יובל שטייניץ: אז ברשות החברות הממשלתיות תעשו מאמץ ונגיע ליעד של 10% אולי לפני הזמן.

יובל שטייניץ: זה בסך הכול עוד שניים שלושה עובדים ואתה מגיע ליעד של 10%.

דורון כהן: אמת.

דורון כהן: אנחנו לוקחים על עצמנו את המטלה, ובכלל אנחנו בהחלט גם בנושא של החברות מנסים להתאים את המדיניות שלנו לגבי החברות הממשלתיות למדיניות משרד האוצר בכלל.

דורון כהן: מאחר ששר האוצר קבע כיעד את שילוב הערבים וחריגים בשוק העבודה אנחנו מנסים לראות איפה אנחנו יכולים לסייע בעניין של שילוב ערבים בשוק העבודה.

דורון כהן: יחד עם זאת יש בכל זאת הבדל עצום כאשר מדברים על עובדי מדינה או דירקטורים וכאשר המדינה קובעת או מקבלת החלטות בנושא של עובדים בחברות ממשלתיות או בכלל משאבים בחברות ממשלתיות ששם המדינה יותר ממליצה, הממשלה וגם החלטת הממשלה היא יותר ברוח של המלצה, מאחר שלא ניתן לכפות על החברות הממשלתיות לגבי האופן שבו הן מנהלות את העסקים, אבל כאשר אנחנו עושים ליווי קרוב, כאשר הוועדה עושה ליווי קרוב כמו שהדבר נעשה בחברת החשמל אנחנו בהחלט יכולים לראות את השיפור.

דורון כהן: אני חושב שהטיפול צריך באמת להיות בהקשר הזה שלנו, לקחת את המודל של חברת חשמל וליישם אותו בכמה חברות נוספות שאנחנו רואים אותן כיעד אפשרי שכבר יש שמה ייצוג מסוים לאוכלוסייה הערבית אבל עדיין לא מספיק, כמו רשות הדואר, נמל חיפה, מקורות ומע"ץ.

אורית זוארץ: אתה מדבר על דירקטורים?

דורון כהן: לא.

דורון כהן: אני מיד אדבר על דירקטורים.

אחמד טיבי: עובדים.

יובל שטייניץ: מה שקרה בחברת החשמל, אולי תציג את זה.

דורון כהן: בחברת החשמל אנחנו יכולים לראות שאם בשנה האחרונה רק גדל מספר העובדים הערבים ב-20% ממה שהיה קודם.

קריאה: מה היה קודם?

דורון כהן: קודם, בחברת חשמל היו בשנת 2009, 234 עובדים ערבים מתוך 12,771 עובדים בכלל.

דורון כהן: זאת אומרת היו פחות מ-2%, כלומר 1.8%, ואז זה הגיע ל-2.2% בשנה אחת.

דורון כהן: זה עדיין לא הרבה, זה עדיין לא מספיק.

דורון כהן: כלומר מספר העובדים גדל מ-234 ל-287 עובדים ערבים, שזה לא מהלך טבעי.

דורון כהן: עשו שני קורסים ייעודיים, נתנו העדפה בכל המודעות, בכל המכרזים, עשו מכרזים צבועים, עשו שני קורסים שיועדו אך ורק לאוכלוסייה הערבית, חברה שבעיקרון אסור לה לקלוט עובדים אבל בגלל התחלופה הטבעית היא קולטת כמה מאות עובדים פה ושם.

דורון כהן: ובתוך כל זה אני חושב שאם קלטו 60 עובדים שהם מהאוכלוסייה הערבית, זה באמת דבר שהוא ראוי לציון והוא גם מלמד על כוונה.

דורון כהן: זה לא דבר שקרה מאליו.

דורון כהן: מה שחשוב זה לא רק העניין של המספרים אלא העובדה שיש תשומת לב, ויש ניהול, ויש מדיניות, אז רואים את זה גם בתוצאות.

דורון כהן: כאשר אין תשומת לב הדברים לא קורים מאליהם.

דורון כהן: זה מה שאנחנו מנסים לומר כאן ואני חושב שצריך לקחת את המודל של חברת החשמל.

דורון כהן: אנחנו רשמנו את זה לפנינו, ובאמת אנחנו מתכוונים ליישם אותו.

דורון כהן: מה שקרה שם בשנה שנתיים האחרונות לעשות את זה בחברות ממשלתיות נוספות.

יובל שטייניץ: כמה עובדים חדשים נוספים נקלטו בכלל?

יובל שטייניץ: נקלטו 60 עובדים ערבים על פני כמה עובדים בכלל?

יובל שטייניץ: 500 עובדים?

יובל שטייניץ: 300 עובדים?

דורון כהן: הייתי אומר מתוך 200 עובדים חדשים.

דורון כהן: פחות ממאתיים, מתוך 150 עובדים חדשים, כמחצית מהעובדים שנקלטו הם ערבים.

דן גרא: זו בעיה של תחלופה גם בחברת החשמל, צריך לזכור.

דן גרא: ראשית יש בעלי מקצועות שקשה מאוד להשיג בסקטור הכללי.

דן גרא: מדובר על מזכירים וכולי.

דן גרא: היה אז קורס מסוים בטמרא וכיוצא בזה.

דן גרא: השאלה השנייה היא האם באמת בחברת חשמל רואים שיפור בגישה?

קריאה: הם לא קבועים שם.

אורית זוארץ: היא האם הם עובדים קבועים שם?

דן גרא: הם לא קבועים ולכן ישנה תחלופה גדולה של עובדים.

דן גרא: בכלל בסקטור הערבי בשירות המדינה אנחנו רואים ותק קצר ותחלופה גבוהה מאוד של עובדים.

אחמד טיבי: אגב ממוצע הוותק של עובד יהודי במשרד האוצר הוא גדול יותר ב-70% עד 300% מזה של עובד ערבי.

יובל שטייניץ: טוב, אם לא היו קודם עובדים ערבים, עכשיו אנחנו קולטים עובדים ערבים, אז זה בדרך הטבע זה יהיה כך.

אחמד טיבי: בדרך הטבע.

דן גרא: זה גם מראה לך כמה זמן לוקח להגיע למה.

טלב אלסאנע: לפעמים הנתון הסטטיסטי הוא מטעה.

דן גרא: זה נכון.

טלב אלסאנע: כי צריך להסתכל באיזו רמה, באיזו דרגה.

טלב אלסאנע: למשל יש את המרכזניות שעונות לטלפונים ואז קולטים.

חיים טיבי: אין מרכזניות במשרד האוצר.

יובל שטייניץ: אף אחד לא אומר שהמצב טוב.

יובל שטייניץ: אמרתי מההתחלה המצב עדיין טעון שיפור ניכר.

יובל שטייניץ: יחד עם זאת אני אומר גם כדי להיות פרודוקטיבי, בואו לא נדכא כל הישג ואיפה שמשתדלים צריך לשבח.

יובל שטייניץ: אם בחברת חשמל אחרי שנים שערבים לא נקלטו, מתוך 150 או 160 עובדים חדשים קלטו 60 עובדים ערבים, כלומר 40% מאלה שנקלטו הם ערבים, אז זה שיפור ניכר וצריך לברך על ההישג הזה.

יובל שטייניץ: אפשר להגיד זה עדיין לא ברמות הבכירות, אפשר להגיד עדיין רובם לא קבועים, אבל כדי לקדם דברים צריך גם להסתכל גם בצד השלילי וגם בצד החיובי, איפה שיש התקדמות ומאמץ צריך לברך עליהם ולא לדכא אותם.

דן גרא: אדוני השר הוועדה החמיאה ואני משתמש במילה "החמיאה", לחברת החשמל כאשר היא הופיעה בפני הוועדה למרות שהוועדה לא היתה מרוצה מעצם המספרים, הוועדה הייתה מרוצה מהמגמה.

יובל שטייניץ: בסדר.

יובל שטייניץ: לוקח זמן.

יובל שטייניץ: גם רומא לא נבנתה ביום אחד.

יובל שטייניץ: אבל אני חושב שמגיעות מחמאות גם לחברת חשמל וגם לרשות החברות הממשלתיות שהיא זו שמנחה את חברת החשמל ואת כל החברות הממשלתיות בכיוון הזה עכשיו של קליטת יותר ערבים.

דורון כהן: כשאומרים 40% מהעובדים החדשים בשנה הם ערבים אז הוותק של הערבים הוא משמעותית יותר נמוך.

דורון כהן: זה מתמטיקה אבל יחד עם זאת אני חושב, כמו שכבוד השר אמר וכמו שאתם אומרים, אנחנו לא מסתתרים ואנחנו לא מייפים ואנחנו לא מאפרים.

דורון כהן: התוצאות בשורות התחתנות הן בעינינו עגומות, הן בעינינו לא טובות, בשני מישורים.

דורון כהן: במישור הראשון, במספרים.

דורון כהן: אנחנו מדברים על סך הכול המספרים של המועסקים בחברות הממשלתיות על פחות מ-2%.

דורון כהן: אנחנו מדברים על גידול בשנה האחרונה של רק 9%, לעומת גידול של קצת יותר מאחוז אחד בכל החברות הממשלתיות.

דורון כהן: אנחנו רואים גידול של כמעט 9%, גידול במועסקים הערבים.

דורון כהן: זאת אומרת יש שיפור.

דורון כהן: הוא עדיין לא מספיק בשתי רמות.

דורון כהן: ראשית, אם השיפור ימשיך כך שכל שנה זה יגדל ב-9% או 10%, גם אם זה לא מספיק או אם זה יהיה גידול של 20% כמו בחברת חשמל, קצב יותר גדול מזה במספרים, אני חושב שיהיה מאוד קשה להגיע אליו.

דורון כהן: זה יביא אותנו למקומות טובים אבל זה ייקח זמן.

דורון כהן: זה לא דבר שיקרה בשנה אחת.

דורון כהן: יש שני דברים שצריך לשפר.

דורון כהן: לגבי הקביעות, כל העובדים החדשים רוטנים.

דורון כהן: יכול להיות שאנחנו נבחן הצעה לקצר את משך הזמן שצריך כדי להשיג קביעות.

דורון כהן: קביעות בחברת החשמל תהיה לאחר 10 שנים.

דורון כהן: אני לא אוכל לעשות את זה לאחר חודשיים.

דורון כהן: אבל יכול להיות שבמשך השנים יהיה מקום לבחון גם את זה כאפליה מתקנת, אני לא פוסל את האפשרות הזאת, צריך לבחון את זה גם מן הבחינה המשפטית, גם לנוכח דיני עבודה, מבחינת הסכמי עבודה, ארגון העובדים.

דורון כהן: אני לא פוסל את האפשרות הזאת.

דורון כהן: הנושא השני שהוא מבחינתנו בעייתי זה הנושא של, לא רק הבכירות, הבכירות היא אולי קצת תוצאה של ותק, אבל המקצועות, לוח המקצועות ברצועות האקדמאיים, שם המצב הוא הרבה פחות טוב, בניגוד למשרדי ממשלה אחרים, שם באמת המצב הוא הרבה פחות טוב.

דורון כהן: אבל כמו שאמרתי אנחנו רואים בזה יעד חשוב.

דורון כהן: מה שהיה בחברת חשמל אנחנו בהחלט מתכוונים ליישם בחברות ממשלתיות אחרות כמו מקורות, מע"ץ ורשות הדואר.

דורון כהן: ברשות הדואר יש למעלה מ-300 עובדים ערבים.

דורון כהן: ומצד שני אנחנו רואים יציבות.

דורון כהן: ברשות הדואר אין בכלל גידול במספר העובדים.

דורון כהן: יחד עם זה אני מניח שיש תחלופה ויש דברים ושעל ידי לחץ והכוונה אנחנו נוכל להגיע להישגים גם שם.

אורית זוארץ: יצרת קשר בין בכירות לוותק וזה לא בהכרח ככה בחברות הממשלתיות.

אורית זוארץ: בהרבה מאוד מקרים יש הצנחה של בכירים מבחוץ.

אורית זוארץ: לכן אני אומרת שזה לא בהכרח קשור.

אורית זוארץ: חיברת את זה בדבריך אם הבנתי נכון.

דורון כהן: אמרתי שיש בעיה של הבכירות ויש בעיה של העסקה.

דורון כהן: אז אמרתי את הבכירות עוד אפשר לתרץ בוותק, את ההשכלה פחות אפשר לתרץ.

אורית זוארץ: גם את הבכירות אי אפשר לתרץ.

דורון כהן: בסדר, את רואה שאני לא מתחסד.

אורית זוארץ: חשוב לשים את הדברים על השולחן.

דורון כהן: מאה אחוז, אנחנו נסתכל על הדברים ישר בעיניים ואנחנו לא מסתתרים.

דורון כהן: יחד עם זאת כאשר מדובר בדירקטורים הנושא הוא הרבה יותר פשוט.

דורון כהן: לגבי דירקטורים יש חוק, יש החלטה שמפרשת את החוק, יש ועדה שיושבת על המדוכה והיא פשוט לא מאפשרת לחרוג מהחוק.

דורון כהן: לכן ב-56 מהחברות יש ייצוג לדירקטורים ערבים.

דורון כהן: הוועדה פירשה את הנושא של ייצוג הולם גם לנשים וגם לערבים, שזה ייצוג בכל חברה.

דורון כהן: זאת אומרת אי אפשר לקחת חברה ממשלתית אחת, לשים את כל החברים הדירקטורים הערבים ולהגיד אנחנו נסתפק בזה, אנחנו לא צריכים לעשות שום דבר יותר מזה.

דורון כהן: אין דבר כזה.

דורון כהן: אנחנו עומדים על ייצוג של 50% ערבים דירקטורים בחברות שזה אומר שאם יש 2 דירקטורים ודירקטורית אי אפשר למנות עוד דירקטור.

דורון כהן: עומדים על ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית שהממשלה פירשה את זה, לפחות דירקטור ערבי אחד בכל חברה ואם יש שניים בחברה אחת זה לא אומר שאפשר לא למנות בכלל בחברה אחרת.

אורית זוארץ: אם יש 6 אז עושים V פעמיים?

דורון כהן: לא.

אורית זוארץ: לא, לא, אני שואלת כי בהרבה מאוד מקרים הטענה שעולה מצד החברה הערבית זה שעושים V פעמיים, מכניסים אישה ערבייה ועושים V פעמיים.

דורון כהן: יפה.

דורון כהן: זה טוב, אני אגיד לך למה.

דורון כהן: כי דווקא היו נשות חברה ערביות שדרשו שבתוך הייצוג הערבי תהיה דרישה ל-50% נשים ערביות מתוך הערבים.

אורית זוארץ: בצדק.

אחמד טיבי: אני בעד שהייצוג יהיה גדול יותר.

אורית זוארץ: עושים V פעמיים ואז אתה פוטר את עצמך, על שני מקומות אתה לוקח מקום אחד ואז אתה מאייש את המקומות האחרים.

דורון כהן: בגברים יהודים שוביניסטים.

דורון כהן: יפה מאוד.

אורית זוארץ: אני תמיד אומרת לבן ומשכיל.

אורית זוארץ: אז אתה לא שם כי אתה מהמגזר.

דורון כהן: יפה.

דורון כהן: אז על כל עובד אפשר למנות שני גברים יהודים.

דורון כהן: אבל מעבר לבדיחה העניין של V פעמיים באמת דואג לזה שבקרב האוכלוסייה הערבית, בקרב הייצוג הערבי בדירקטוריונים למרות שאין דרישה השיעור של הנשים הוא לא 50% אבל הוא לא גם הרבה מתחת לזה, הוא כ-40%.

דורון כהן: זאת אומרת אנחנו מדברים על משהו קרוב.

דני גרא: אתם עיצבתם ברשות החברות משהו שאומר אנחנו לא נגיע, זה לא לוקח זמן.

דני גרא: בסדר.

דני גרא: האם הצבתם לעצמכם איזה שהם יעדים פנימיים לרשות החברות, לכלל החברות וגם לחברה אחר חברה?

אחמד טיבי: עובדים או דירקטורים?

דני גרא: עובדים, עובדים, כי הבעיה העיקרית היא עובדים.

דני גרא: דירקטורים הם אנשים מכובדים אבל הם לרוב בעלי הכנסה ממילא.

דני גרא: זו נקודה ראשונה.

דני גרא: נקודה שנייה שאני רוצה לשאול.

דני גרא: האם בחברות הממשלתיות לקחתם בחשבון שינויים במצבת כוח האדם הטכנולוגי במדינת ישראל שלפיה, מה לעשות, יש פחות בעלי מקצוע טכניים, מה שהיו קוראים בזמנו בוגרי בתי ספר מקצועיים, יהודים ושהשיעור הערבי בו גדל?

דני גרא: הוא יכול להשפיע, אולי לא מרצון, על גידול העובדים הערבים.

דני גרא: נקודה אחרונה שבה יש שאלה לגבי רשות החברות.

טלב אלסאנע: למה לא מבצעים?

דני גרא: כי לא תמיד רוצים לקלוט אותם, נקודה שלישית, ישנן חברות ממשלתיות שבאות ואומרות, החלטת הממשלה לא נוגעת אלינו.

דני גרא: החלטת הממשלה נוגעת לשירות המדינה, בכלל לא נוגעת לנו.

דני גרא: האם אתם הנחתם, החברות, ראשית כן לקלוט ערבים וכיצד?

דורון כהן: קודם כל יש החלטת ממשלה שההחלטה באמת היא לא החלטה שכופה.

דורון כהן: זה לא רק בנושא של ערבים, זה בכל נושא שמתייחס לאוכלוסיות, להעדפות.

דורון כהן: אני מודה אנחנו נאבקים, באות הצהרות ממפוני גוש קטיף, מאתיופים, ומכאלה ומאחרים.

דורון כהן: אנחנו אומרים בניגוד לשירות המדינה, הממשלה רואה את המשאבים, את התשומות שלה גם כמשאב ציבורי.

דורון כהן: החברות הממשלתיות, צריך להתייחס אליהן הרבה יותר בזהירות כאשר מסתכלים על התשומות למשל.

דורון כהן: כי החברות צריכות להתנהל בצורה עסקית.

דורון כהן: לכן גם לפי דיני מכרזים ועל ייצוג הולם ועל כל הדברים עושים את זה תוך שקילת האינטרס של החברה במקום הראשון, בניגוד לעניין כאשר זה בא משירות המדינה.

דורון כהן: בכל זאת יש החלטת ממשלה ברוח הזאת משנת 2000 שפונה לרשות שתפעל כדי שיגדל הייצוג של הערבים בחברות הממשלתיות.

דורון כהן: בעקבות ההחלטה יצא חוזר והדירקטוריונים מחויבים לעשות את זה.

דורון כהן: אני מודה, יכול להיות שמשנת 2000 למעט הוצאת חוזר ובקשת דיווח לא נעשה הרבה, ואנחנו בהחלט שמנו את זה כיעד יחד עם היעד של משרד האוצר, והשר אמר את זה שבשנה האחרונה מאז שהוא נכנס לתפקיד הוא ראה בזה יעד לאומי כדי להגדיל את שיעור ההשתתפות של הערבים בשלטון.

יובל שטייניץ: רואה, רואה, לא רק ראה, הוא ממשיך לראות.

דורון כהן: כן, אז גם אנחנו צריכים לעשות בכיוון הזה.

יובל שטייניץ: כן, אבל דורון עשה אבחנה נכונה בין המצב החוקי השונה עם חברות ממשלתיות ועם גופים ממשלתיים ממש.

יובל שטייניץ: למשל, אני אתן רק דוגמה, אני יכול להורות, או הממשלה יכולה להורות לצה"ל להעביר בסיסי מודיעין או בסיסי חיל אוויר לנגב, אפילו אם זה לא נוח לצה"ל, אפילו אם זה מייקר, אפילו אם זו הוצאה תקציבית.

יובל שטייניץ: למה?

יובל שטייניץ: כי אנחנו רוצים לפתח את הנגב ואנחנו רוצים להעביר בסיסי צה"ל לנגב, אפילו אם זה לא נכון עסקית.

יובל שטייניץ: אנחנו אומרים יש חשיבות לפיתוח הנגב, אנחנו רוצים להעביר בסיסי צה"ל לנגב.

יובל שטייניץ: אתה לא יכול להורות לתעשייה האווירית להעביר את הקמפוסים שלה לנגב אם זה לא משתלם לה כי זו אמורה להיות חברה עסקית,

יובל שטייניץ: למרות שהיא בבעלות ממשלתית.

יובל שטייניץ: אז כאן אני לא יכול להגיד, תפסידו כסף, תעבירו לנגב או לגליל.

יובל שטייניץ: אני יכול אולי לעודד אותם, לתת להם תמריצים אבל אני לא יכול להורות להם לעשות דברים כי הם צריכים להיות רווחיים.

דני גרא: אבל אם כך?

יובל שטייניץ: חוק החברות הממשלתיות, זה מה שהסביר לך דורון, הוא לא מתנהג לחברה ממשלתית כמו שמתנהגים למשרד האוצר או למשרד הביטחון או לצה"ל או למשטרה.

יובל שטייניץ: למשטרה אפשר להגיד תקנו מדים כאלה, אפילו אם זה יותר יקר כי אנחנו רוצים מדים תוצרת ישראל.

יובל שטייניץ: בחברה ממשלתית אני לא יכול להגיד לה, תפסידי כי אני רוצה שתקני תוצרת ישראל.

יובל שטייניץ: לא יכול.

יובל שטייניץ: כי כלל המודל של חברות ממשלתיות הוא שהן צריכות להתחרות בשוק העסקי ולהיות כמה שיותר עסקיות ורווחיות.

יובל שטייניץ: לכן אנחנו כן משתדלים להנחות וכן מצליחים להגיע להצלחה בחברת חשמל אחרי הרבה שנים, שם לא היה מצב שחלק כל כך גדול מעבר לשיעורם באוכלוסייה מהנקלטים החדשים הם ערבים.

יובל שטייניץ: הצלחנו.

יובל שטייניץ: אבל זה נעשה, בוא נגיד ככה, בהנחיה ועידוד ולא בהוראה אגרסיבית.

אחמד טיבי: משהו פרוצדוראלי.

אחמד טיבי: הנתונים שאתה מסרת לא נמסרו לוועדה קודם.

אחמד טיבי: אם תואיל למסור אותם לוועדה עכשיו.

אחמד טיבי: גברת אשכנזי רוצה להגיד משהו ואחר כך חבר הכנסת.

יובל שטייניץ: וגם אנואר.

מסעוד גנאים: לפני היועצים ולפני האורחים.

מסעוד גנאים: אני רק רוצה לשאול, חוץ מחברת חשמל שאנחנו מדברים עליה ואנחנו חוזרים על זה, אני שומע את זה כבר בוועדה הזאת כל הזמן, חברת חשמל קלטו 40 עובדים.

יובל שטייניץ: לא.

יובל שטייניץ: 60 עובדים רק השנה.

מוחמד ברכה: קלטו 60 עובדים ו-20 בדרך להיות מפוטרים.

מסעוד גנאים: חוץ מ-60 עובדים חדשים שנקלטו בחברת החשמל, איזה חברת ממשלתית אחרת קלטה?

מסעוד גנאים: חוץ מהדואר.

מסעוד גנאים: הדואר חייבים לקלוט עובדים ערבים כי פותחים סניפי דואר בישובים ערבים ולא יביאו עובדים מתל אביב לעבוד בכפר קרע.

מסעוד גנאים: איזו חברה ממשלתית אחרת, יש בה את הכיוון להתחיל לקלוט עובדים ערבים ויש את ההנחיה?

מסעוד גנאים: חברה אחת תגיד לי.

דורון כהן: נמל חיפה.

מסעוד גנאים: כמה עובדים חדשים ערבים נקלטו בנמל חיפה אחרי ההוראה?

מסעוד גנאים: אל תיקחו עובדים ישנים ותביאו אותם ותתנו לנו את הנתונים לפיהם.

מסעוד גנאים: אני רוצה עכשיו, בשנתיים האחרונות, כמה עובדים ערבים נקלטו בחברות ממשלתיות?

מסעוד גנאים: לא נדבר, נייפה את זה, פתחו שני קורסים בחברת החשמל, היה קורס בנצרת, פתחו קורס בסחנין ואחרי זה בכל מקום שאני יושב אומרים לי מתחילים לקלוט בחברות ממשלתיות.

מסעוד גנאים: אני יודע, שאותם עובדים יש להם חוזה ל-5 שנים ובעוד שנתיים כולם יהיו בחוץ.

מסעוד גנאים: ואז נתחיל לחפש, שיבוא מישהו ויקיים קורס חדש.

מסעוד גנאים: תגיד לי עכשיו, אני רוצה לשמוע חברה אחת, במע"ץ כמה עובדים חדשים ערבים מאז שמע"ץ הופרט?

מסעוד גנאים: אף לא עובד אחד.

מסעוד גנאים: אף לא עובד אחד, אני יודע.

מסעוד גנאים: במקורות, כמה עובדים ערבים חדשים נקלטו?

מסעוד גנאים: פוטרו, פוטרו, לא קלטו אף אחד חדש.

דורון כהן: בשנת 2010 מספר העובדים בכלל החברות הממשלתיות כולל הביטחוניות כולל הכול עלה ב-0.8%.

דורון כהן: מספר העובדים הערבים- - -

מסעוד גנאים: נתונים.

מסעוד גנאים: איזה חברות קלטו?

מסעוד גנאים: אני לא רוצה שתגיד לי הדואר.

מסעוד גנאים: אני לא רוצה שתגיד לי חברת חשמל.

דורון כהן: מספר העובדים הערבים גדל ב-8.7%.

דורון כהן: בתוך 0.8% יותר מאשר פי 10 הגידול.

דורון כהן: עכשיו להגיד שהמצב בסדר, אנחנו לא אומרים שהוא בסדר.

דורון כהן: אנחנו אומרים שנעשה מאמץ לשפר אותו בדיוק בחברות שאתה מדבר עליהן, במע"ץ, בדואר, בחברת מקורות.

דורון כהן: יחד עם זה להגיד שאין שום שיפור זה גם לא נכון.

אחמד טיבי: האמת היא, אני שב על ההערה שלי, אמרו לי שרשם החברות הוא הגוף היחידי שלא מסר נתונים לוועדה לפני הישיבה ולכן ראשית, צריך למסור נתונים לוועדה וצריך לפרט את הנתונים כמו שנאמר כאן לגבי החברות באופן פרטני וספציפי.

אחמד טיבי: גברת אשכנזי תדבר.

כמאל ריאן: גם לא נמסר לנו את אחוז הערבים בדירקטוריונים.

כמאל ריאן: כמה ערבים יש בדירקטוריונים?

כמאל ריאן: אני רוצה לדעת, כמה חברי דירקטוריונים יש בחברות הממשלתיות וסך הכול של ערבים מבין חברי הדירקטוריונים.

אחמד טיבי: יש בישראל 102 חברות ממשלתיות אדוני, ועמותות ממשלתיות.

אחמד טיבי: מתוכם 79 עומדות בדרישות הייצוג ההולם של הממשלה.

אחמד טיבי: אבל תוכל לפרט ספציפית מספרים, נתונים.

דורון כהן: אני חייב להודות, כרגע מה שנתון לי זה ב-56 חברות יש ייצוג.

דורון כהן: אמיתית זה כמעט בכל החברות כי בין 102 החברות שאתה מונה יש חברות בנות בחו"ל ויש חברות שלמעשה הן כמעט אינן קיימות.

אחמד טיבי: כל מה שקשור בביטחון וכדומה אני יכול להבין.

דורון כהן: לא.

דורון כהן: לא רק בעניין של ביטחון.

דורון כהן: גם בתעש ובתעשייה האווירית יש דירקטורים ערבים.

דורון כהן: זה לא שייך בביטחון, אבל יש חברות שהן כמעט שלא קיימות, כמעט שאין להם דירקטוריונים.

דורון כהן: כך שכמעט בכל הדירקטוריונים יש ייצוג לערבים.

דורון כהן: מתוך 550 או 540 דירקטורים יש משהו כ-50 או 50 ומשהו דירקטורים ערבים.

אחמד טיבי: נראה לך שזה סביר שהוועדה לא שומעת היום שיעור מדויק של אנשים ערבים בחברות הממשלתיות?

אחמד טיבי: לגבי הדירקטורים.

דורון כהן: אז אני מצטער אבל כנראה שיש טעות בנתונים שיש לפני.

יובל שטייניץ: אז הוא אמר 50 מתוך 550 דירקטורים.

יובל שטייניץ: בערך 10%.

אחמד טיבי: לא, לא.

אחמד טיבי: יש מספר.

אחמד טיבי: יש 2.3% דירקטורים שהם ערבים, או 6% סתם, בדירקטורים, מה השיעור?

דורון כהן: בדירקטורים כ-8% בערך.

אחמד טיבי: 8 אחוזים.

אחמד טיבי: אנא תעביר לנו נתונים מדויקים.

אורית זוארץ: בבקשה מספרים ולא רק אחוזים.

אורית זוארץ: כמה ערבים מתוכם.

רות אשכנזי: אני הסמנכ"לית של המשרד לנושאים של מינהל ומשאבי אנוש.

רות אשכנזי: אז אני אתייחס לכמה נקודות, אחת מהן לגבי נשים.

רות אשכנזי: לצערנו יש רק אישה ערבייה אחת, לא בתפקיד בכיר.

רות אשכנזי: אבל אני רוצה לציין שכל המהלך הזה של קידום במשרד האוצר בכלל הוא בדרך כלל נעשה ממשרות נמוכות ויש מסלולי קידום שמתרחבים כלפי מעלה ובהם משולבים הערבים ובני המיעוטים בדיוק כמו העובדים הרגילים.

רות אשכנזי: זו הנקודה הזאת.

רות אשכנזי: עכשיו אני רוצה עוד לציין שהעובדים שהתקדמו למשרות בכירות, השניים שדיברנו עליהם, המשרות שלהם נשארו מסומנות ואנחנו לא סופרים אותם במספרים האלה.

רות אשכנזי: ועוד שאלה שנשאלתי פה זה לגבי הנתונים שנתתי ש-29 בני מיעוטים מועסקים במשרד, זה 29 משרות מסומנות, ואכן יש באמת 5 או 6 משרות שהן בהליכים, משום שאלה שהתקדמו פינו את המשרה ובנוסף לזה, לצערי הגדול, שזה אחד מהבעיות שיש לנו, זה שאנחנו מפרסמים הרבה מאוד מכרזים, מעלים מועמדים, והם לא נבחרים או שלא מעלים מועמדים בכלל.

רות אשכנזי: יש לנו כמה משרות שאנחנו ממש, הממונים מתייאשים מזה.

רות אשכנזי: הם אומרים, אנחנו צריכים כוח אדם.

אורית זוארץ: מי קובע את התנאים?

אורית זוארץ: לצורך הדוגמה במשרד התחבורה הוציאו 60 מכרזים שלא בהכרח מצריכים ידע בטייס אבל אחד התנאים היה קורס טייס.

אורית זוארץ: עכשיו כשאת שמה קריטריון כזה בתנאי הקבלה אז הוא באופן טבעי מכשול לנשים.

אורית זוארץ: במקרה הזה אולי צריך לבדוק את הקריטריונים שקבעתם לאיוש המשרות.

אורית זוארץ: כבר בקריטריונים מכשילים.

רות אשכנזי: הקריטריונים הם, אם אני מחפשת כלכלן אני מצפה שהוא יהיה בוגר אוניברסיטה.

רות אשכנזי: אני מתחילה מאפס שנות ניסיון או שאני מתחילה עם הכלכלנים האחרים.

רות אשכנזי: אני לא מפלה לא לשם ולא לכאן.

אורית זוארץ: זאת אומרת אתם ערים לזה?

רות אשכנזי: בוודאי.

יובל שטייניץ: אני חייב לחזור ולומר, אני מניח שזה עוד לפני תקופתי, וודאי בתקופתי, יש הנחיה ברורה לחפש ולהביא מועמדים ערבים.

יובל שטייניץ: כדי שיהיה ברור אותה הנחיה בדיוק קיימת לגבי מועמדים חרדים.

יובל שטייניץ: לגבי מועמדים ערבים הצלחנו קצת יותר לאייש משרות בכירות.

יובל שטייניץ: לגבי חרדים עדיין לא כל כך הצלחנו.

אחמד טיבי: זה בגללך או בגלל ה-OECD?

יובל שטייניץ: אנחנו לא צריכים לחכות ל –OECD כדי לעשות את מה שמדינת ישראל רוצה לעשות.

טלב אלסאנע: אני חושב שההשכלה של המועמדים היא חשובה.

טלב אלסאנע: אני סבור שכל הנושא של שילוב ערבים בשירות המדינה, משרד האוצר צריך להוביל כי זה תחום תעסוקה וגם של כלכלה וזה המבחן של משרד האוצר.

טלב אלסאנע: משרד האוצר נבחן לא רק במה שהוא עושה בתחום משרדו.

טלב אלסאנע: משרד האוצר נבחן גם במה שהוא עושה בתחום המשרדים האחרים.

טלב אלסאנע: בישיבות רבות שאנחנו נפגשים, אז כולם אומרים שאם משרד האוצר יתקצב תקנים במשרד אז אנחנו גם כן נעניק עוד תקנים במקביל ומאחר ואנחנו לא קולטים עובדים חדשים, אז אנחנו רוצים לשלב ערבים אבל אין תקנים.

טלב אלסאנע: אז אנחנו נשארים עם הרצון.

טלב אלסאנע: רצון בלבד זה לא מספיק.

טלב אלסאנע: צריך בנוסף לרצון גם לתקצב תקנים כדי לקלוט, כדי להגיע למצב של איזון ולהשיג את המטרה שציינת.

טלב אלסאנע: ואני מסכים איתך מאה אחוז שזה לא רק טוב שתהיה קליטה אלא זה דבר חשוב.

טלב אלסאנע: זה לא עניין תעסוקה, זה מעבר לתעסוקה.

טלב אלסאנע: המסר מעצם העובדה שיש מועסקים ערבים בשירות המדינה זה מקרין על תחומים אחרים.

טלב אלסאנע: זה חשוב לצורך השילוב, זה חשוב לצורך השייכות, זה גם עניין התעסוקה.

טלב אלסאנע: ולכן משרד האוצר צריך להוביל את קליטת האקדמאים הערבים והשגת היעדים.

טלב אלסאנע: אם מדברים על 10%, זה מבחנו בסופו של דבר.

טלב אלסאנע: לא משרד התחבורה, לא משרד התשתיות, זה מבחנו של משרד האוצר.

טלב אלסאנע: העניין הנוסף הוא, אנחנו רואים בנתונים שקיבלנו שיש למשל בשנת 2010 , יש 1023 עובדים נוספים במשרד האוצר.

טלב אלסאנע: מתוכם יש 300 בעלי תואר אקדמי, 551 מתוך 1023.

טלב אלסאנע: מתוך 29 ערבים 29 הם בעלי תואר אקדמי.

טלב אלסאנע: כלומר כולם, מאה אחוז.

טלב אלסאנע: אז אנחנו רואים שזה לא עניין של כישורים, להיפך, במגזר הערבי יש הרבה מוכשרים שרוצים, ולהבדיל, לגבי החרדים, יכול להיות ששם יש בעיות אחרות.

טלב אלסאנע: לגבי המגזר הערבי דווקא הערבים רוצים להשתלב וצריך להתגבר על המחסום.

טלב אלסאנע: אני חושב כבוד השר, שאתה מוביל את העניין מה שציינת בעניין של תגמול אוניברסיטאות, העניין של תמריצים לשילוב ערבים בהיי טק.

טלב אלסאנע: זו מגמה מבורכת.

טלב אלסאנע: אבל את הדבר הזה שהוא יהפוך להיות מוביל, שינוי בתוך חברה לקידום ההיי טק בתוך החברה.

טלב אלסאנע: לא רק לקישוט בתוך כל מיני חברות אלא הובלת תעסוקה.

יובל שטייניץ: אמרתי, אנחנו עושים ממש מאמצים ממוקדים בחברות היי טק לשילוב המגזר הערבי.

דני גרא: איפה הם יהיו אם אין אזורי תעשייה?

יובל שטייניץ: קודם כל יש כבר כמה אזורי תעשייה ואפשר לשלב.

יובל שטייניץ: שנית, יש חברות היי טק מספיק גדולות וחזקות שגם יודעות ליצור לעצמן אם הן מחליטות לעשות משהו רציני, אז תאמין לי שהן יודעות להשקיע.

טלב אלסאנע: אני חושב שבעניין הזה צריך לשלב גם את המינהל שהוא אחד החסמים הבירוקרטים הישנים וכל מה שקשור להקצאת קרקעות לפיתוח תעסוקה במגזר הערבי.

טלב אלסאנע: הגישה לא השתנתה.

טלב אלסאנע: לכן צריך גם כן לשבור מחסומים.

טלב אלסאנע: בעניין של רשות החברות, יש הרבה, מזה שנים קולטים דירקטורים בחברות הממשלתיות אבל זה לא מקרין על שינוי מדיניות.

טלב אלסאנע: חברת החשמל שציינת, אנחנו רוצים על מנת לא להיראות כמי שהם מתוסכלים, לא מברכים, כל הדברים.

טלב אלסאנע: אנחנו מברכים על כל עובד נוסף שנקלט.

טלב אלסאנע: אבל חשוב לציין שמתוך 12 אלף עובדים יש אחוז קטן, תפקידים קטנים.

טלב אלסאנע: צריך למצוא דרך רצינית וזה התפקיד של המשרד.

טלב אלסאנע: לא להשאיר את זה למדיניות הפנימית של החברות הממשלתיות.

אנואר חילף: אני משמש כיועץ למנכ"ל משרד האוצר מזה שנה.

אנואר חילף: את האמת אני הכרתי את הנושא הזה רק לאחרונה מפני שזה עלה כמה פעמים בדיוני הנהלה והשאלה היתה למה אנחנו לא מצליחים לעמוד ביעד כמשרד אוצר?

אנואר חילף: ההתייחסות שלי היא למשרד הראשי ולא לחברות הממשלתיות.

אנואר חילף: תחילה אני אציין שלגבי המועמדים הרצויים, הם כלכלנים בוגרי אוניברסיטאות, לא צריך ניסיון, כך שאין פה תנאים מכשילים, רק צריך שיהיו פונים.

אנואר חילף: הנושא הזה עלה לאחרונה בדיוני הנהלה ואחת הסיבות שניתנו כדי להסביר את המחסור היה שאין מספיק פונים.

אנואר חילף: יש הרבה משרות שעושים עליהן מכרז, פשוט אין אנשים שפונים.

אנואר חילף: אני מכיר את המשרד הזה כבר 4 שנים ואני גם מכיר את הסטודנטים ואיך הם תופסים את המשרות האלה, ואיזו מוטיבציה יש להם לגשת.

אנואר חילף: יש בעיה.

אנואר חילף: אני מתייחס מהצד של הסטודנטים, יש בעיה בלגשת.

אנואר חילף: על הדבר הזה אנחנו בדיוק עכשיו החלטנו ללמוד את תוכנית השיווק הקיימת ולהגיע בדיוק לאוכלוסיית היעד.

אנואר חילף: מבחינתנו הם סטודנטים של שנה ג' בחוגים הרלוונטיים באוניברסיטאות.

אנואר חילף: התוכנית הזאת גם תכלול בין היתר יציאה של המנכ"ל וגם אנשי הנהלה בכירים לאוניברסיטאות אם צריך.

אנואר חילף: אנחנו בדיוק עובדים על זה עכשיו, לארגן מפגשים כאלה כדי לשכנע את הסטודנטים האלה להגיע למשרד האוצר כי אכן יש בעיה.

יובל שטייניץ: אתה מתכוון מפגשים מיוחדים עם סטודנטים ערבים, לא עם כל הסטודנטים.

אנואר חילף: בהחלט.

אנואר חילף: אנחנו בדיוק מוכנים יחד עם הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי לארגן פגישות באוניברסיטאות ביחד עם המנכ"ל, ראש אגף תקציבים, החשב הכללי, ואנחנו נדבר על התפקידים שיש, כי בסופו של יום גם האיכות חשובה והמשרד לא רוצה לעשות טובה לאף אחד, כי יש מספיק עובדים טובים שם במשרד שמתקדמים וזו בדיוק המטרה, לקלוט עובד שיש לו יכולת להתקדם.

אנואר חילף: אז על התוכנית הזו בדיוק אנחנו עובדים וחשוב לדעת שהיא קיימת.

רות אשכנזי: אני רוצה רגע להוסיף למה שאנואר אמר.

רות אשכנזי: כאשר נצא לתוכנית השיווק הזאת היא תעבוד גם על משרות לא מיועדות.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: כלל אזרחיות.

יובל שטייניץ: מה שאנואר אמר, אם מותר לי לסכם אותך במשפט אחד, הוא אומר, אנחנו צריכים להתאמץ יותר ולהיפתח יותר אבל אנחנו גם צריכים להגביר את המודעות של סטודנטים ערבים או בוגרים בכלכלה, בהנהלת חשבונות, לכך שיש משרות במשרד האוצר וכדאי לפנות כי מי שטוב גם יישמר.

אחמד טיבי: לזה יש מושג.

אחמד טיבי: קוראים לזה חיפוש אקטיבי.

יובל שטייניץ: כן, כן.

יובל שטייניץ: זה בדיוק מה שאנואר תיאר.

יובל שטייניץ: המנכ"ל ואנואר, אולי עם עוד אנשים הולכים להיפגש במיוחד עם סטודנטים ערבים, להגיד להם, תפנו, יש לנו מכרזים במשרד האוצר, תפנו, יש לכם סיכוי טוב להתקבל אם אתם טובים על בסיס תחרותי אבל יש איזושהי העדפה, יש כוונה לקלוט, תפנו, אל תהססו, יש לכם סיכוי להיקלט במשרד האוצר.

יובל שטייניץ: כלומר אנחנו צריכים להגביר את המודעות בקרב הערבים לכך שבמשרד האוצר יש להם מקום.

אנואר חילף: אנחנו כבר התחלנו.

אנואר חילף: אני רק אציין, נפגשתי עם עמותת "קו משווה".

אנואר חילף: אנחנו מקבלים קורות חיים, שומרים אותם, מיידעים את האנשים שיש מכרז.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לברך את הוועדה בראשות חבר הכנסת אחמד טיבי.

גאלב מג'אדלה: הוא עושה שירות חשוב וטוב לנושא, ואני גם רוצה לברך את שר האוצר.

גאלב מג'אדלה: זו פעם ראשונה שאני יכול לומר שאני יותר מ-20 שנה בחיים הפוליטיים, יש שר אוצר שקובע מדיניות דרך הבנה איך הצטרפות למעגל העבודה של אזרחי ישראל הערבים היא קודם כל לטובת המדינה.

גאלב מג'אדלה: לצערי לא ראו בעבר במשרד האוצר בצורה זו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רוצים להיכנס לפרטים.

גאלב מג'אדלה: זה היה בשיחות שלי עם שר האוצר בחודשים האחרונים, וזה חשוב ששר האוצר מוביל מדיניות שההצטרפות של אזרחי ישראל הערבים למעגל העבודה זה לטובת המדינה והחברה הישראלית והיא לטובתם.

גאלב מג'אדלה: ברגע שטובתנו כאוכלוסייה מצטרפת ביחד עם טובת החברה הישראלית במדינה, נדמה לי שהמדיניות מתחילה לראות פירות.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר לך אדוני שר האוצר, כל הנתונים שנתקבלו הם חשובים.

גאלב מג'אדלה: ואני מברך עליהם.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי רוצה להציע לך, ללכת במסגרת המדיניות שלך, למיזמים משותפים ומשולבים.

גאלב מג'אדלה: הזמן לא מאפשר להיכנס לפרטים.

גאלב מג'אדלה: אני אגיד לך רק שתי דוגמאות.

גאלב מג'אדלה: יש קרוב ל-9000 מורים ומורות ערביים, מחזיקים תארים ביד, לא משולבים בהוראה בגלל שמשרד החינוך אין לו מספיק שעות.

גאלב מג'אדלה: אם תלך למיזם משותף עם שר החינוך, גם להסבה מקצועית.

אחמד טיבי: וגם עם התמ"ת.

גאלב מג'אדלה: בוודאי.

גאלב מג'אדלה: נדמה לי שכאן אתה מצרף למעגל העבודה אלפים שהם יש להם את כל היכולות והכישורים כבר עכשיו.

גאלב מג'אדלה: דבר אחר.

גאלב מג'אדלה: לא יכול להיות שסטודנטית שמסיימת BED 4 שנים במכללה להכשרת מורים תתחתן ויהיו לה שני ילדים והיא תחכה 6 או 7 שנים, היא תשב בבית ולא תעשה כלום.

גאלב מג'אדלה: וזה במדיניות שלך לשלב אותה במעגל העבודה.

גאלב מג'אדלה: הדבר הנוסף שהייתי רוצה להציע לך, אני אומר לך את זה כיושב ראש ועדת הפנים בעבר, ואמרו את זה החברים כאן וזה דבר מאוד נכון, ואתה ענית על זה חלקית, ללכת למיזם משותף אוצר-פנים-תמ"ת לאזורי העשייה ליצירת מקומות עבודה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך בצער רב כיושב ראש ועדת הפנים לשעבר, אלה עובדות בדוקות.

גאלב מג'אדלה: אני אגיד את זה יותר גס, מעט מאוד ישובים ערבים הם בתוכנית מתאר.

גאלב מג'אדלה: מעט מאוד ישובים ערבים הם עם תוכנית לאזורי תעסוקה ולכן אם נלך למיזם משותף של משרד הפנים, משרד האוצר ומשרד התמ"ת אין לי ספק שיוצרו אלפי מקומות עבודה חדשים שיתנו מענה לאלפי מובטלים ערבים אקדמאים, וגם חוץ מאקדמאים, מקומות עבודה חדשים.

גאלב מג'אדלה: והיתרון הגדול יהיה זה בישובים שלהם שלזה יש משמעות נוספת גדולה.

גאלב מג'אדלה: בסיום דבריי אני רוצה לומר לך שאני אהיה מוכן להירתם למאמצים שאתה עושה לאחרונה.

גאלב מג'אדלה: אני יודע למה אתה מתכוון כשאתה אומר שאתה רוצה להביא חברות בינלאומיות של היי טק לישובים הערבים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שאני וחבריי צריכים להירתם, גם לסייע, אבל לדעתי ההצעה שלנו הרבה יותר רחבה והרבה יותר גדולה.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שנקודתית תצליח לשכנע איזו חברת אינטל אחת לבוא ולהקים שלוחה נגיד בנצרת.

גאלב מג'אדלה: אבל לדעתי המיזם שאנחנו מדברים עליו הוא משולב, כללי יותר והוא רחב יותר והוא מענה לטווח ארוך.

אחמד טיבי: אדוני השר חבר הכנסת מג'אדלה נגע בשתי נקודות חשובות.

אחמד טיבי: הראשונה שבהן היא עמדה שהוועדה הציגה גם בכנסת הקודמת על קריאה לממשלה לנצל את העובדה שיש אלפי מובטלים בקרב מורים ומורות בעיקר ערבים עם תעודה אקדמאית, ויש הצעה שתלויה באווירה, מסתובבת במסדרונות הממשלה, של הסבה מקצועית לנושא הסיעוד.

אחמד טיבי: מי שרוצה מבין ה-9000 המובטלים, שמורה שמובטלת כבר כמה שנים תעבור הסבה מקצועית אם היא רוצה בנושא הסיעוד.

אחמד טיבי: ראשית יש חוסר במקצועות הסיעוד.

אחמד טיבי: שנית, יש עודף ואבטלה בין מורים ומורות כמו שאמר חבר הכנסת מג'אדלה, והרעיון הזה כבר כמה שנים מסתובב לו אי שם במסדרונות הממשלה, בין המשרדים חינוך, אוצר, תמ"ת, ומשרד ראש הממשלה, והוא לא מתממש, וזה בדיוק לפי קווי המדיניות שאתה הצגת בפני הוועדה הזאת.

אחמד טיבי: כדאי לשים דגש על ההצעה הזאת.

גאלב מג'אדלה: לא רציתי להבהיל את השר, המספר המדויק של המובטלים הוא 8740.

אחמד טיבי: אמרת 9000, זה מבהיל יותר מאשר 8740.

דני גרא: יש סכנה במה שאתה אומר משום שלמעשה אין עודף של 9000 מורים.

דני גרא: כי אם התלמידים הערבים היו מקבלים את אותו מספר שעות לימוד במערכת.

אחמד טיבי: או חדרי לימוד.

דני גרא: הקהילה היתה יוצרת 9000 מקומות עבודה.

אחמד טיבי: דני, היות ואנחנו יודעים שלא יהיה צמצום של פער לא בכיתות לימוד וכולי כמו שהיה בעשור הקודם צריך לפתור את הבעיות של המובטלים.

דני גרא: אבל זו שאלה בשביל משרד האוצר.

אורית זוארץ: כבוד יושב ראש הוועדה, אחמד טיבי, אני מברכת אותך על הדיון, ועל הנוכחות שלך, על הבשורה שאתה מביא ואני מברכת אותך בעיקר על העובדה שאתה מודע שהבשורה שאתה מביא עדיין חסרה, שיש עוד הרבה מה לעשות.

אורית זוארץ: השדולה שלי לשיקום יחסי יהודים ערבים בכנסת יחד עם ידידי ד"ר עפו אגבאריה, אנחנו עוסקים בנושאים האלה, בעיקר בנושאים שקשורים לחינוך, תעסוקה ושילוב ערביי ישראל בתוך החברה הישראלית הלכה למעשה ולא רק ברמה התיאורטית.

אורית זוארץ: יש כאן דברים.

אורית זוארץ: ציר אחד זה באמת ציר של הכוונה בהשכלה.

אורית זוארץ: אם הייתה יותר חשיבה בתהליך ההכוונה בבחירת תחום הלימוד בחברה הערבית אפשר היה לנתב יותר סטודנטים וסטודנטיות לתחומי תעסוקה שהם גם מכניסים יותר ויש בהם גם עבודה.

אורית זוארץ: מה שקורה בפועל הרבה מאוד סטודנטים וסטודנטיות, אנחנו מכירים את זה מקרוב, לומדים מדעים, לומדים כימיה, לומדים מדעי המחשב, והרבה מאוד חסמים שקיימים במקומות העבודה דוחקים אותם בעצם אל מחוץ למקום העבודה ולא מאפשרים להם להשתלב כי יש עודף.

אורית זוארץ: אז אני חושבת שהכוונה בתהליך בחירת המקצוע, לפני תחילת ההשכלה היא כוונה מאוד חשובה.

אורית זוארץ: הציר השני הוא התאמת מקומות העבודה להיבטים חברתיים, תרבותיים ודתיים.

אורית זוארץ: אנחנו נחשפים לאחרונה לתופעות מאוד קשות של הדרה של עובדים ערבים במקומות העבודה.

אורית זוארץ: לפעמים הם מגיעים עם הסמלים הדתיים שלהם.

אורית זוארץ: וזו תופעה מאוד קשה שאנחנו צריכים לתת לה מענה.

אורית זוארץ: ציר נוסף זה הנגישות למידע.

אורית זוארץ: דיברת כאן על הרבה מאוד תוכניות ופרויקטים שאתם מקדמים וידע רב שלדעתי הוא לא קיים בקרב האוכלוסייה, גם לא בקרב ההנהגה.

אורית זוארץ: אני מסתובבת הרבה בחברה הערבית, אני נפגשת עם ראשי רשויות.

אורית זוארץ: בהרבה מאוד מקרים ראשי רשויות לא מודעים לכל מה שאתה מדבר עליו.

אורית זוארץ: לכן אני חושבת שחשוב מאוד להנגיש את המידע.

אורית זוארץ: לפרסם את המכרזים גם באתרי האינטרנט בערבית כי בהרבה מאוד מקרים אומרים הם לא ניגשים למכרזים.

אורית זוארץ: כי מפרסמים את זה בהארץ, בצופה ובידיעות אחרונות.

אורית זוארץ: אם מפרסמים אני לוקחת את דבריי בחזרה.

הניה מרקוביץ: זה מפורסם בשני עיתונים ערביים, פלוס עכשיו יהיה פרסום באתר האינטרנט.

אורית זוארץ: כשעשינו ניסיון לשלב דרוזים למשל ברשות שדות התעופה מסתבר שהפרסום נעשה בעיתונים שהם לא קוראים.

הניה מרקוביץ: רשות שדות התעופה זה לא שירות המדינה.

אורית זוארץ: אני אומרת תופעה, תופעה חברתית של העסקה, ופער בין ההצהרות לבין המציאות.

אורית זוארץ: מסתבר שפרסמו בתקשורת שהיא לא רלוונטית לחברה הדרוזית.

אורית זוארץ: אז על זה אני מדברת, הנגשת מידע גם בערבית.

אורית זוארץ: לגבי שיתופי פעולה בתחום ההיי טק.

אורית זוארץ: לא שמענו על שיתופי פעולה או חשיבה על שיתופי פעולה ברמה המרחבית.

אורית זוארץ: ברשות הפלשתינית, אנחנו יודעים שיש שם התקדמות בנושא הזה.

אורית זוארץ: יש שם חברות היי טק שנמצאות בתהליך של הקמה.

אורית זוארץ: מה קורה בירדן?

אורית זוארץ: במצרים?

אורית זוארץ: ואולי חשיבה מרחבית יכולה לתת מענה גם לערביי ישראל המשכילים, אלה שלמדו את התחומים של הנדסת המחשב ותעשיית ההיי טק.

אורית זוארץ: זה הדבר השלישי.

אורית זוארץ: ודבר אחרון, לא שמעתי בדבריך התייחסות לאחת הדרישות של ה-OECD לבחינה מגדרית של תקציב עד שנת 2015.

אורית זוארץ: מה בכוונתך לעשות כאשר אנחנו מדברים על חברה שוויונית שמקדמת כלכלה, זה נוגע גם לחברה הערבית בישראל.

אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע את תגובתך.

הניה מרקוביץ: שמי הניה מרקוביץ מנציבות שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: קודם כל השר.

הניה מרקוביץ: אני מבקשת כמחמאה לומר שאחרי הרבה שנים שנושא הייצוג ההולם ובמיוחד תקצוב המשרות המיועדות היה בן חורג באגף התקציבים, הנושא בא על פתרונו וקיבל עדיפות ודחיפה מול המשרדים, ואנחנו היום רואים עבודה הרבה יותר טובה עם משרדי הממשלה בעקבות ההתקדמות בעבודה עם אגף התקציבים, ועל כך מגיעה בהחלט תודה.

הניה מרקוביץ: אני מקווה שבעקבות הפגישה הזאת גם נקבל שיתוף פעולה יותר טוב עם משרד האוצר, עם האנשים שיושבים כאן כי אנחנו מאוד רוצים לקדם את הנושא במשרד האוצר כמשרד מטה מאוד חשוב לנו כמקומות עבודה.

הניה מרקוביץ: אני מציעה למשרד האוצר לעבור יותר לשיטת המשרות המיועדות, לסמן משרות בתוך משרד האוצר ולגייס אליהן, לייעד אותן לערבים כי אין ספק שלמשרות המיועדות באים הרבה מועמדים, למשרות הכלליות לא באים מספיק מועמדים.

הניה מרקוביץ: אם על משרה של כלכלן משתתפים 80 מועמדים, קשה מאוד למועמד ערבי לזכות במכרז הזה, כמו שקשה גם למועמד יהודי, אבל המועמד הערבי או הדרוזי שאני מדברת עליו, הרבה יותר קשה לו לזכות במכרז, ואני מבקשת כך לכבד את אנשי האוצר במדיניות הזאת.

הניה מרקוביץ: באשר לדורון כהן ולרשות החברות הממשלתיות.

הניה מרקוביץ: חברת החשמל, אנחנו היינו שם בכמה מפגשים, אנחנו אני מתכוונת נציבות שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: הסברנו להם על הפעילות שאנחנו עושים, איך אנחנו עושים אותה.

הניה מרקוביץ: נפגשנו עם אנשי משאבי אנוש בחברת החשמל והם אימצו חלק מהדברים.

הניה מרקוביץ: אני רוצה להציע שבחברות הגדולות, אם אתה רוצה, אתה לא חייב, אנחנו נוזמן ונסביר מה אנחנו עושים בתוקף חוק המינויים, איך אנחנו פועלים ולהציע את אותה דרך פעולה גם לחברות גדולות כמו הנמלים, רשות הדואר וכולי, החברות שאתה הזכרת.

הניה מרקוביץ: אני מוכרחה להגיד אני יושבת כדירקטורית בחברה קטנה, באוצר מפעלי ים, וגם שם כדירקטורית אני פועלת לקידום הנושא הזה ורואים תוצאות בשטח.

הניה מרקוביץ: אני חושבת שאת אחד מהכנסים של הדירקטורים או המנכ"לים של החברות הממשלתיות ראוי לייעד לנושא הזה כדי להגביר את המודעות של מקבלי ההחלטות בחברות כדי שיבינו מה המשמעות ומה החשיבות בגיוון שבהעסקה.

הניה מרקוביץ: לאו דווקא לערבים.

הניה מרקוביץ: יש לנו אתיופים, ואנשים עם מוגבלות, וחרדים ונשים וכל הקבוצות האלה שראויות לייצוג הולם והעדפה בקליטה לעבודה.

הניה מרקוביץ: ואת הנתונים של נציבות שירות המדינה לשנת 2010 נגיש בחודש הבא.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני קודם כל רוצה לברך אותך על קיום הדיון.

חמד עמאר: אני מברך את שר האוצר.

חמד עמאר: שמענו נתונים על הדירקטורים.

חמד עמאר: אנחנו לא מרגישים את השינויים באווירה בחברות הממשלתיות, זה שמכניסים דירקטורים ערבים לשם.

חמד עמאר: כשאנחנו מסתכלים אנחנו מבחינים בדירקטור אחד מתוך 12 דירקטורים, אין לו את ההשפעה הגדולה, וגם אין לו את הגיבוי של משרד האוצר, של המשרד הממשלתי שממנו הוא בא.

חמד עמאר: הוא לא יכול לעשות הרבה.

חמד עמאר: לכן אנחנו לא מרגישים את השינויים פה עם מספר הדירקטורים והכנסת הדירקטורים.

חמד עמאר: זה צריך לבוא מן המשרדים הממונים.

חמד עמאר: לבוא ולהגיד לדוגמה בחברת מע"ץ שיש שם דירקטור ערבי שיש לו את הגיבוי של משרד התחבורה, יש לו את הגיבוי של משרד האוצר.

חמד עמאר: בואו נקצה תקנים למגזר הלא יהודי בתוך החברה.

חמד עמאר: ככה אותם דירקטורים יכולים להצליח בתפקיד שלהם ואנחנו יכולים לראות תוצאות בעתיד.

חמד עמאר: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו, רוב המכרזים שיוצאים היום מדברים על בני מיעוטים לרבות דרוזים וצ'רקסים.

חמד עמאר: לפני כמה שנים היו יוצאים מכרזים ומה שקרה שדרוזים כמעט ולא נקלטים היום.

חמד עמאר: אין קליטה של דרוזים.

חמד עמאר: אין קליטה.

הניה מרקוביץ: יש לנו במשרד שני דרוזים.

חמד עמאר: אני חושב שבחור דרוזי שגם עשה צבא ונתן 3 שנים מהחיים שלו למדינה, ואחר כך הלך, למד, יהיה לו את היתרון להיקלט.

חמד עמאר: צריך לקלוט הרבה בני מיעוטים אבל להוציא מכרזים שיהיה רשום בהם מיועד לצ'רקסים ודרוזים, ומכרז אחר שמיועד לבני מיעוטים.

חמד עמאר: צריכים לעשות את ההבדל.

חמד עמאר: בן אדם שהלך ותרם 3 שנים, נתן מהגיל הכי יפה שלו, שיהיה לו את היתרון.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עמאר, זה בניגוד לחוק מה שאתה אומר.

חמד עמאר: אני מנסה לשנות את החוק הזה, זה התפקיד שלי.

אחמד טיבי: נדמה לי שהחוק שלך אפילו לא עומד בכללי הנשיאות לאשר הצעת חוק על רקע.

חמד עמאר: זה עבר בממשלה.

אחמד טיבי: בממשלה זה משהו אחר.

אחמד טיבי: הרבה דברים עוברים בממשלה שלכם.

חמד עמאר: אני ביקרתי באזור תעשייה פקיעין.

חמד עמאר: יש לך אזור תעשייה מאוד רגיש.

חמד עמאר: כמו שהממשלה יכולה לבוא, היא רוצה לפתח את הנגב.

חמד עמאר: בואו תקבעו, תנסו לקדם את הדרוזים.

חמד עמאר: תנסה לפתח את הישובים הדרוזים.

חמד עמאר: מפעל אחד במגזר הדרוזי אין לנו.

חמד עמאר: תנסה שהממשלה תבוא, כמו שהיא נותנת 200 מיליון שקלים בשביל להרחיב את קריית גת דרך אינטל, שהיא תיתן 50 מיליון שקלים כדי להרים ולהביא כמה חבר'ה דרוזים משוחררי צבא.

חמד עמאר: הנשים הדרוזיות המובטלות הן כמעט 90% והן יכולות לעבוד שם.

חמד עמאר: אני רוצה להתייחס למה שאמר עוזר המנכ"ל, אנואר.

חמד עמאר: נכון שלא ניגשים למכרזים.

חמד עמאר: אתה יודע למה לא ניגשים למכרזים?

חמד עמאר: ברגע שהמשרה לא מיועדת לבני מיעוטים לרבות דרוזים וצ'רקסים, בני מיעוטים לא ניגשים.

הניה מרקוביץ: אנחנו מדברים על משרות לבני מיעוטים.

חמד עמאר: אני מדבר גם על המשרות הכלליות.

חמד עמאר: הם לא ניגשים כי הם יודעים שהם לא יתקבלו.

חמד עמאר: הם יודעים.

חמד עמאר: ואם אני אגיד לכם תנו לי נתונים עכשיו, אתם תתנו לי נתונים של אפס, של משרה שלא מיועדת לבני מיעוטים.

חמד עמאר: אתם תתנו לי נתון של אפס כי אין לכם מכרז.

חמד עמאר: כי ברגע שהמשרה מיועדת לכלל הציבור, בני מיעוטים לא ניגשים.

חמד עמאר: ברגע שהיא תהיה מיועדת לבני מיעוטים לרבות דרוזים וצ'רקסים אז יכול להיות שבן מיעוטים ייכנס לשם.

עמאד סלאימה: שתי הערות.

עמאד סלאימה: בנושא של חיפוש אנשים למשרות מסוימות, ייעוד משרות.

עמאד סלאימה: היה בעבר, בשנות השבעים, בשנות השמונים שפנו לסטודנטים, לא חשוב איפה, באוניברסיטה, ואמרו להם תקבלו מענק אבל תתחייבו לעבוד במשרד האוצר למשל, 3 או 4 שנים אחר כך.

עמאד סלאימה: אז אם אפשר לגשת אליהם בגישה כזאת, ללכת היום לאוניברסיטה ולפנות לאנשים מסוימים שהם טובים, שהם כבר התקבלו, בואו תיכנסו לתפקיד מהיום.

עמאד סלאימה: ואז הם יהיו בשלב שיהיה להם יותר קל להיכנס לעבודה.

עמאד סלאימה: השוק הפרטי מציע הצעות מסוימות.

עמאד סלאימה: אבל אם אתה תפנה לסטודנטים בגיל 20 או 21 ואתה נותן להם מענק ומייעד אותם למשרה מסוימת במשרד האוצר, במשרד הבריאות, במשרד אחר, זה יכול להיות טוב וזה יפתור את הבעיה גם מהיבטים אחרים.

עמאד סלאימה: דבר שני זה גם יועיל לנושא הדירקטורים.

עמאד סלאימה: השאלה האחרת היא, מר דורון כהן, אנחנו מדברים הרבה על הנושא של חברות ממשלתיות ואנחנו מסתכלים עליהן כחברות למטרות רווח, או שהן לא מקבלות המלצות מהממשלה.

עמאד סלאימה: כמה חברות בבעלות ערבית יש?

עמאד סלאימה: או כמה אנשים בעלי מקצוע ערבים שעובדים לא כשכירים אלא כקבלני משנה בחברות האלו?

אוסמה סעדי: כן, אדוני היושב ראש, אני רק מבקש להפנות את תשומת הלב, נכון שהנתונים שמסר כבוד שר האוצר מדברים על עלייה מסוימת מ-2.2% ל- 2.8% אבל אני מבקש להזכיר כי מהדיונים שהיו פה בוועדה עלה שהממוצע בכל המשרדים היום עומד על 6.7%.

אוסמה סעדי: אנחנו מתקרבים ל-7% שזה הרבה פחות מהיעד.

אוסמה סעדי: ואם אני מסתכל על משרד האוצר ואני מסכים איתך שכאשר מסתכלים על משרד האוצר, ואכפת לך מתפקוד של משרד האוצר, אם אנחנו מגיעים בשנת 2010 ל-2.8% שזה הרבה פחות מהממוצע של משרדי הממשלה האחרים, גם ראינו שבמשרד המשפטים שהוא אמון על היישום של החלטה 2579 אני חושב שמשרד האוצר יכול לעשות הרבה על מנת לשפר ולפחות להגיע לממוצע של משרדי הממשלה האחרים.

אוסמה סעדי: בעניין המשק הכללי, דיברת על הרבה החלטות, בונוסים, והיי טק, ואוניברסיטאות, אבל אני מבקש להזכיר שעשרת הכפרים והערים בטבלת האבטלה הם מהמגזר הערבי.

אוסמה סעדי: העוני והילדים, הרוב זה במגזר הערבי.

אוסמה סעדי: לכן חשוב מאוד שגם בנושא הכללי שמשרד האוצר יקצה תקציבים לעניין הזה של שיפור ושוויון בתקציבים.

אוסמה סעדי: לעניין תעסוקה, אני מבקש להגיד לאנואר שהיום יש באוניברסיטאות בחוגים של חשבונאות, מינהל עסקים, כלכלים, יש היום הרבה סטודנטים מצטיינים שמחכים למשרות הייעודיות, ואפשר לברך על ההצעה של לגשת לאוניברסיטאות ולבחור מתוך הסטודנטים שם אנשים לאיוש המשרות האפשריות.

אימן קאסם סולימן: אדוני השר, אני רוצה להתייחס לנקודה שהזכרת לגבי תוכנית תמיכה במכללות ואוניברסיטאות על מנת לקלוט סטודנטים ערבים.

אימן קאסם סולימן: הנושא הזה לא יצליח אם לא ייעשה בשילוב עם המועצה להשכלה גבוהה מאחר ויש חסמים אחרים לסטודנטים הערבים.

יובל שטייניץ: זה נעשה בשילוב עם המועצה להשכלה גבוהה.

אימן קאסם סולימן: החסמים שיש להם זה הפסיכומטרי ועוד.

אימן קאסם סולימן: אני מאמינה שכבודך יודע כמה אלפי שקלים המשפחות הערביות מוציאות היום על השכלת בניהם באוניברסיטאות בחו"ל, אם זה באירופה, או ירדן, ואם הכסף הזה אתם יכולים לבנות שתי אוניברסיטאות כאן בארץ.

אימן קאסם סולימן: אז אני חושבת שזה מקור מאוד חשוב של כסף שחשוב להשאיר אותו פה במדינה במקום לייצא אותו עבור השכלת ילדינו בחו"ל.

אחמד טיבי: יאסר, עמותת סיכוי.

יאסר עואד: אדוני השר אני שמעתי הרבה מספרים.

יאסר עואד: אני לא רוצה עכשיו להיכנס למספרים.

יאסר עואד: חלק גדול מהם ממש לא מדויקים.

יאסר עואד: אני עוקב אחרי זה מעל 10 שנים.

יאסר עואד: מר דורון כהן, אני מבקש רק שיתוף פעולה מהרשות לחברות ממשלתיות, גם מהגברת מעורכת הדין, רואת החשבון לילי.

יאסר עואד: אני מקווה ששיתוף הפעולה כן יצא לפועל וזה מאוד חשוב.

יאסר עואד: יש לי רק שתי הצעות.

יאסר עואד: מה שעושה הניה מרקוביץ, מה שעושה הנציבות, מה שעושה הרשות, זה טוב, זה נחמד, וזה במדיניות שלך ואנחנו מברכים על זה.

יאסר עואד: אבל עדיין צריך עוד כלים כדי לפתח את הדינאמיקה הדרושה לשינוי בסקטור האקדמאים הערבים והמובטלים הערבים במשק הישראלי.

יאסר עואד: יש לי בשבילך שתי הצעות.

יאסר עואד: דבר ראשון, המכרזים הממשלתיים, למה שלא תחייב את אלה שזוכים בייצוג הולם של 10% עד 15%?

יאסר עואד: זה דבר אחד.

יאסר עואד: דבר שני, המיקום הממשלתי.

יאסר עואד: וכאן מדובר על התנעת מאה מיליארד שקלים.

יאסר עואד: וזה לא עולה לממשלה אפילו גרוש אחד.

יאסר עואד: רק תחייב.

יאסר עואד: כמו שעושים בארצות הברית ובקנדה של 10% עד 15% לאלה שזוכים, זה יעשה גם את העבודה.

ואאל כריים: אני מצטרף למה שנאמר כאן, למה שאמר יאסר עכשיו.

ואאל כריים: זה מתלבש מאוד על הנושא של Affirmative Action כל מה שמקובל בעולם בעניין מיעוטים בחברות פרטיות.

ואאל כריים: אנחנו לא מדברים על חברות ממשלתיות.

ואאל כריים: בסקטור הפרטי יש גם אפליה לא קלה ואתם יודעים את זה.

ואאל כריים: לפני יומיים התפרסמה כתבה בדה מרקר והיא דיברה על הפסד של המדינה של 40 מיליארד שקלים בשנה על זה שערבים לא משולבים בשוק העבודה.

ואאל כריים: אני חושב שזה כל כך צועק לשמיים שצריך מדיניות ממשלתית לאומית בנושא הזה.

ואאל כריים: כל הנושא של הגז שעכשיו עלה, כל המדינה מדברת על הכנסה מקסימאלית של 45 מיליארד דולר בעוד 10 שנים.

ואאל כריים: אז זה 40 מיליארד שקלים הפסד שנתי למדינה.

ואאל כריים: זו תוכנית הרבה יותר ראויה לוועדה.

ואאל כריים: אני לא מדבר על ועדה ברמת ועדת ששינסקי.

ואאל כריים: אני חושב שהיא ראויה אולי לוועדה ממשלתית שתבחן את הנושא הזה ממש לעומק ותציע פתרונות, במיוחד הסקטור הפרטי.

ואאל כריים: הסקטור הפרטי שאנחנו מדברים עליו הוא המעסיק העיקרי.

ואאל כריים: הסקטור הממשלתי הוא מעסיק, הוא בסדר, אבל הוא לא יעשה את השינוי.

ואאל כריים: אנחנו מדברים על שינוי שבאמת יביא את הישועה ויביא גם הכנסות למדינה.

ואאל כריים: אני מצרף את הנכונות שלי לעזור.

ואאל כריים: אני ואאל כריים מאוניברסיטת תל אביב.

ואאל כריים: אני גם מזמין את אנואר ואת כל הצוות שלו, אם אתם באמת רוצים שיתוף פעולה עם האוניברסיטאות, אנחנו מוכנים גם לארח אתכם ביריד תעסוקה לסטודנטים.

יובל שטייניץ: אתה מרצה באוניברסיטה?

ואאל כריים: אני מרצה באוניברסיטת תל אביב.

יובל שטייניץ: למה אתה מרצה?

ואאל כריים: כלכלה ומינהל עסקים.

ואאל כריים: אז אם אתם רוצים באמת לעשות יריד תעסוקה ספציפי לערבים מהאוניברסיטאות אנחנו מוכנים לעשות את זה, אנחנו מוכנים לארח את זה.

ואאל כריים: ראש החוג מאוד בעד הנושא הזה.

יובל שטייניץ: נשמעת לי הצעה מצוינת אנואר.

יובל שטייניץ: תראו מה אפשר לעשות בנידון.

סאוסן תומא שוקחה: אני רוצה להגיד שני דברים.

סאוסן תומא שוקחה: אנחנו כבר יושבים פה שנה או שנתיים וכל הזמן שומעים את אותן טענות.

אחמד טיבי: אבל האמת היא שהפעם, זו פעם ראשונה ששר האוצר דיבר בנימה ששונה משרי אוצר אחרים למרות שהתוצאה בשטח היא לא כל כך טובה אבל לפחות ברמה הדקלרטיבית.

סאוסן תומא שוקחה: זה לא מתיישב לי בראש.

סאוסן תומא שוקחה: יש הרבה נשים ערביות אקדמאיות מובטלות, מחכות לעבוד, מחכות להזדמנות בעבודה ואנחנו מדברים פה על משרות ייעודיות.

סאוסן תומא שוקחה: אין שילוב בין הדברים.

סאוסן תומא שוקחה: צריך לבדוק למה.

סאוסן תומא שוקחה: למה נשים או גברים ערבים לא פונים למכרזים הייעודיים האלו?

סאוסן תומא שוקחה: למה לא פונים?

סאוסן תומא שוקחה: לא צריך להגיד יש משרות ייעודיות.

סאוסן תומא שוקחה: לא צריך להגיד ייעדנו לקבל 60 או 70 עובדים ערבים.

סאוסן תומא שוקחה: צריך לבדוק למה.

סאוסן תומא שוקחה: המבחנים הם כל כך קשים לעבור אותם.

סאוסן תומא שוקחה: למרות שהפונים קיבלו תואר ראשון ותואר שני באוניברסיטאות הישראליות הם לא יכולים לעבור את מבחני הקבלה והמכרזים.

סאוסן תומא שוקחה: איך אפשר לתאר אישה שהיא בלי תחבורה ציבורית, בלי מעונות יום לילדים שלה.

סאוסן תומא שוקחה: היא צריכה להיות בעבודה בירושלים או בדרום.

סאוסן תומא שוקחה: כל המכרזים הייעודיים הם במרכז הארץ או בדרום.

סאוסן תומא שוקחה: האוכלוסייה הערבית, 60% מרוכזת בצפון.

סאוסן תומא שוקחה: צריך לייעד יותר בצפון, קרוב ליישובים.

ברנרד טנוס: אדוני היושב ראש, כבוד השר, אני רק אגיד הערה אחת.

ברנרד טנוס: "קו משווה" מוכן עם המאגר שלו.

ברנרד טנוס: יש לנו מאגר ענקי של אקדמאים ערבים במיוחד במגזר העסקי, במיוחד במקצועות המגזר העסקי.

ברנרד טנוס: אנואר הזכיר שאין מספיק מועמדים אבל אנחנו יכולים לספק לך כלכלנים ורואי חשבון כמה שתרצה.

ברנרד טנוס: יש לנו מאגר ענקי.

ברנרד טנוס: אני גם פונה לוועדה כבוד היושב ראש.

ברנרד טנוס: אולי נייצר מנגנון מיוחד שכל משרד שמגיע לכאן ואומר שיש לו חוסרים, אנחנו נספק את החסרים האלה ברצון.

סמי מיעארי: הנקודה החשובה היא ברגע שאתם מפרסמים מכרז למיעוט הערבי.

סמי מיעארי: אני מקווה שהבחירה שלכם תהיה על פי הכישורים של המועמד, לא לפי הקשרים שלו.

סמי מיעארי: זו נקודה מאוד חשובה.

סמי מיעארי: וברגע שקולטים אותו לעבודה חשוב מאוד שהתנאים שהוא יקבל אותם הם אותם תנאים כמו כל עובד אחר.

הניה מרקוביץ: מועדפים, מועדפים.

הניה מרקוביץ: הוא מקבל גם השתתפות של אלפיים שקלים בשכר דירה שעובד יהודי לא מקבל, והוצאות נסיעה של פעם בשבוע הביתה.

סמי מיעארי: אני אומר שזה טוב.

קריאה: זה לא מעודד בכלל.

הניה מרקוביץ: מאיפה את יודעת?

סמי מיעארי: לגבי יריד התעסוקה אני ניסיתי בעבר מה שואאל כריים הציע וזה לא הצליח לצערי הרב.

סמי מיעארי: הייתי יועץ אקדמי לענייני ערבים.

סמי מיעארי: ההצעה של עורך דין סעדי היא הצעה מאוד טובה, לבוא לאוניברסיטאות, לקלוט את הסטודנטים הערבים המצטיינים משם.

סמי מיעארי: זו ההצעה הטובה ביותר לגבי יריד תעסוקה.

מרים כבהא: אני רוצה לברך את כבוד השר על המדיניות שהוא מוביל לקידום ושילוב יותר ערבים בשירות המדינה.

מרים כבהא: הנתונים שהוצגו מאוד נמוכים ואני רואה שהמשרד מתקשה באמת ליישם מדיניות זו.

מרים כבהא: נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה תשמח לשתף איתכם פעולה לשם קידום ייצוג הולם ואפליה מתקנת.

מרים כבהא: לאחרונה היתה לנו ישיבה עם חברת החשמל ונשמח לראות שהמודד של חברת החשמל על כל שלוחותיו מיושם בשאר החברות.

מרים כבהא: אנחנו משתתפים בימי עיון של חברת החשמל לשם קידום זכויות ומניעת אפליה על רקעים שונים, אבל גם לשם קידום ייצוג הולם, ונשמח, אם שאר החברות הממשלתיות באמת ישתפו פעולה עם נציבות שוויון הזדמנויות לשם קידום.

סלימה סלימן: אני מהרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי, משרד ראש הממשלה.

סלימה סלימן: כבוד השר אתה התייחסת לכל התוכניות של הפיתוח הכלכלי שמשרד האוצר באמת תומך בהם, וחלקם הגדול , הרשות לפיתוח כלכלי מיישמת בשטח, ואנחנו קודם כל מברכים על שיתוף הפעולה מצד הצוות המקצועי של המשרד, וגם נשמח ליותר שיתוף פעולה כי אנחנו גם בשלבי היישום נתקלים בחסמים בדרך.

סלימה סלימן: הרבה פעמים אנחנו נעזרים בצוות של משרד האוצר ומקבלים תמיכה, ובמקרים מסוימים לא.

סלימה סלימן: אז אם באמת נעמיק את שיתוף הפעולה זה יקדם את הפיתוח הכלכלי.

סלימה סלימן: עוד הערה אחת, עכשיו לאחר הדיון הזה מתכנס לראשונה שולחן עגול לליווי תוכנית השיווק וההסברה שאושרה בממשלה בספטמבר שנה שעברה ושהמטרה שלו זה באמת לתת מענה לאותו חסם שחוזר על עצמו בכל אחת מישיבות הוועדה וזה העניין של אין מספיק מועמדים, לא ניגשים, יש חסמים, האוכלוסייה הערבית לא מעוניינת לעבוד בשירות המדינה.

סלימה סלימן: רוב המשתתפים הנמצאים כאן מוזמנים גם כן לשולחן העגול המתכנס עכשיו ואנחנו נשמח לעזור.

סלימה סלימן: אנחנו גם בקשר עם אנואר לגבי חיפוש אקטיבי של מועמדים, ונשמח לעדכן את הוועדה בהתקדמות שלנו.

דני גרא: ראשית אדוני השר, גלויות, יש הדרה של ערבים.

דני גרא: שנית, כוח אדם ערבי יש.

דני גרא: שלישית, ההדרה שאני מדבר עליה נראית בצורה הטובה ביותר במדיניות הממשלה.

דני גרא: היא אומרת בואו נעסיק את הערבים אבל שהמגזר הפרטי יעסיק אותם, לא אנחנו.

דני גרא: משרד האוצר לא יוצא דופן בעניין הזה.

דני גרא: 2% ערבים לא בסדר.

דני גרא: יש לכם תוכנית להעסיק 73 ערבים בשנה הבאה, אינני חושב שזה יתבצע.

יובל שטייניץ: לא.

יובל שטייניץ: זה מתחיל.

עמאד סליאמה: להעסיק ערבים מחוץ ליישובים היהודים.

דני גרא: לא.

דני גרא: זה להעסיק אצל מישהו אחר.

עמאד סליאמה: זה מתחיל בכך.

עמאד סליאמה: זה לא עניין של גני טרום חובה וזה לא עניין של תחבורה ציבורית.

עמאד סליאמה: זה עניין של מקורות תעשייה בישובים הערביים עצמם.

עמאד סליאמה: ופה צריך להבחין.

דני גרא: עכשיו אדוני אם היה בא אליך מפעל והיה אומר לך אני רוצה להקים מפעל, לא היית אומר לו תדאג אתה למקום.

דני גרא: איך אמרת, אם ירצה מפעל היי טק להקים שלוחה בישוב ערבי הוא כבר ימצא את הדרך.

יובל שטייניץ: לא.

יובל שטייניץ: זה סילוף מוחלט של דבריי אדוני המזכיר.

יובל שטייניץ: אמנם אתה לא חבר כנסת, רק יועץ אבל זה סילוף מוחלט של דבריי.

דני גרא: אז הבנתי אותך לא נכון.

יובל שטייניץ: הבנת לא נכון כי גם השאלה שלך מראש היתה קצת, בוא נגיד, מתגרה שלא לצורך.

כמאל ריאן: אדוני היושב ראש, אני מכבד אותך.

כמאל ריאן: אין סוד שיש היום גל של הקצנה שלפעמים גובל בגזענות.

כמאל ריאן: צריך לבנות מנגנון כדי לשמור על הקיים.

כמאל ריאן: זה טוב שנכניס עוד ערבים אבל יש סכנה לגבי האנשים שעכשיו עובדים בתוך משרדי הממשלה.

כמאל ריאן: צריך לשמור אותם.

כמאל ריאן: ואני אומר לך מניסיון.

אחמד טיבי: אתה דוגמה טובה.

כמאל ריאן: אני דוגמה טובה.

אחמד טיבי: אגב בשלטון המקומי וטוב שאתה תשמע את זה, בשלטון המקומי נדמה לי שיש 5 סמנכ"לים.

אחמד טיבי: רק מעל אחד יש אחראי יהודי.

אחמד טיבי: כי הארבעה הנוספים הם יהודים ורק אחד הוא ערבי שמעליו יש אחראי יהודי.

אחמד טיבי: זה האיש הזה.

דני גרא: ושהוא לא סמנכ"ל האחראי.

דני גרא: האחראי הוא לא סמנכ"ל.

יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש קודם כל אני רוצה להודות לך.

יובל שטייניץ: אני חושב שהיה דיון חשוב.

יובל שטייניץ: הועלו גם הרבה רעיונות.

יובל שטייניץ: חלק מהרעיונות אנחנו גם ניקח איתנו.

יובל שטייניץ: אני לא אומר שנקבל את כולם, אבל אני רוצה לציין כמה דברים.

יובל שטייניץ: קודם כל לא ציינו פה את הכול גם מפאת קוצר הזמן.

יובל שטייניץ: יש המון דברים דרך אגב שהם כלליים אבל כפי שאמרתי מראש יש להם אפקט מיוחד, או נתח נכבד דווקא באוכלוסייה הערבית.

יובל שטייניץ: לא הזכרתי את זה קודם אבל אני אתן שתי דוגמאות נוספות שקשורות לתעסוקה.

יובל שטייניץ: הזכרתי קודם דברים אחרים.

יובל שטייניץ: אנחנו פורשים השנה מס הכנסה שלילי בכל הארץ.

יובל שטייניץ: 15 שנים מדברים על זה, השנה אנחנו פורשים את זה.

יובל שטייניץ: מה זה מס הכנסה שלילי?

יובל שטייניץ: זה עוזר גם ליהודים, גם לערבים, אבל בעיקר לבעלי הכנסה נמוכה שהם הורים לילדים.

יובל שטייניץ: במונחים של אחוזים, זה עוזר למגזר הערבי זה הם הרבה יותר גדולים.

יובל שטייניץ: מי שמרוויח 4000 שקלים והורה לילד, 5000 שקלים מקבל תוספת משמעותית על חשבון המדינה.

יובל שטייניץ: מה התוצאה?

יובל שטייניץ: ראשית, אנשים מתפרנסים בכבוד.

יובל שטייניץ: מי שעובד צריך להתפרנס בכבוד.

יובל שטייניץ: אבל יותר מכך, מס הכנסה שלילי מעודד תעסוקה, הוא נותן תמריץ לעבוד, להיכנס למעגל העבודה.

יובל שטייניץ: אחר כך כבר מתקדמים עם השנים.

יובל שטייניץ: מעונות יום.

מוחמד ברכה: למה לא להגדיל את שכר המינימום?

יובל שטייניץ: זה נושא אחר.

יובל שטייניץ: יכול להיות שגם שכר המינימום יעלה.

מוחמד ברכה: זה על המעסיקים.

יובל שטייניץ: מכל מיני שיקולים.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: זה שיקול על חשבון משלם המיסים, על חשבון תקציב המדינה.

יובל שטייניץ: חבר הכנסת ברכה, ישבתי פה מעל שעה והקשבתי בקשב רב לכולם.

יובל שטייניץ: עכשיו אני מבקש להקשיב לי ולתת לי להתבטא.

יובל שטייניץ: דבר שני, מעבר למס הכנסה שלילי, השנה גם יש גידול של 700 מיליון שקלים במעונות יום לנשים עובדות.

יובל שטייניץ: חלק גדול מהגידול הזה הוא בישובים ערבים כדי לעודד של שילוב נשים ערביות בעבודה יותר, מעבר לפרופורציה של ערבים בכוח העבודה.

יובל שטייניץ: זאת אומרת גם בדברים כלליים שאנחנו עושים, כמו שתיארתי קודם את הרפורמה באוניברסיטאות יש לעיתים נתח יותר גדול או דברים שהולכים בצורה יותר משמעותית למגזר הערבי כי חשוב לקדם את המגזר הזה.

יובל שטייניץ: אני חושב שהרוח הכללית של מה שנאמר פה לגבי כמעט 9000 מורות ערביות והיכולת אולי לעשות הסבה מקצועית זה רעיון מאוד מעניין.

יובל שטייניץ: אנחנו נבחן אותו.

יובל שטייניץ: עלו פה עוד דברים.

יובל שטייניץ: אני רוצה להגיד כללית אני חושב שרוב החברים תיארו פה נכון את הדברים ולכן אני חושב שזאת ישיבה מאוד מכובדת.

יובל שטייניץ: המצב רחוק מלהשביע רצון.

יובל שטייניץ: יש גם חסמים אובייקטיבים.

יובל שטייניץ: חסמים של אי שילוב בצבא שאחר כך מפריע לשילוב על מעגל התעסוקה.

יובל שטייניץ: זה חל דרך אגב על החרדים.

יובל שטייניץ: מעגלים חברתיים, ודאי שיש הדרה.

יובל שטייניץ: גם של ערבים, גם של חרדים דרך אגב.

יובל שטייניץ: מחקרים מראים גם של ערבים, גם של חרדים.

יובל שטייניץ: יש גם לפעמים תופעות של הקצנה משני הצדדים.

יובל שטייניץ: אנחנו לא נהפוך את הישיבה הזאת לישיבה פוליטית כי זו היתה ישיבה מכובדת, עניינית.

יובל שטייניץ: אבל יש תופעות של הקצנה לפעמים בביטויים משני הצדדים שגם הם מקשים והם גם יוצרים איזו הדרה הדדית.

יובל שטייניץ: אבל למרות כל זה ואף על פי כן ולמרות המכשולים אנחנו חייבים להתקדם לטובת המגזר הערבי ולטובת מדינת ישראל וכלכלת ישראל.

יובל שטייניץ: ומג'אדלה הגדיר את זה מאוד נכון כשהוא אמר מה שטוב טוב לכולם, טוב למדינה, טוב לאזרחים, טוב למגזר הערבי, טוב לכולם.

יובל שטייניץ: ולכן בשבילי זאת משימה, ובמשרד האוצר מעולם זה לא היה דגל כל כך בולט גם מבחינת הישיבות, גם מבחינת התוכניות, גם מבחינה תקציבית, וגם מבחינת הדיבורים שזה גם חשוב, לשלב את הערבים והחרדים, ואני תמיד מדגיש לא רק בעבודה אלא בכלכלה, במעגלי הכלכלה בישראל.

מוחמד ברכה: זה כרטיס כניסה ל-OECD.

יובל שטייניץ: לא.

יובל שטייניץ: נכנסנו לשם ללא קשר ויש מדינות רבות ב-OECD שיש להן חוסר שילוב של אוכלוסיות מסוימות.

יובל שטייניץ: ללא קשר לזה.

מוחמד ברכה: למה אתה אומר את זה?

יובל שטייניץ: מוחמד, ללא קשר לזה וגם לפני שנכנסנו ל-OECD וגם אחר כך.

יובל שטייניץ: אני כשר אוצר שמתי את זה כדגל מרכזי מאז כניסתי לתפקיד לפני יותר משנה וחצי, כדגל מרכזי.

יובל שטייניץ: ועובדה שבשנת 2010 יש לנו הישג, לא רק בהורדת אבטלה אלא בעלייה בהשתתפות וחלק מההישג הזה זה בזכות עלייה בהשתתפות בכוח עבודה במגזר הערבי.

יובל שטייניץ: אז זה רחוק עוד מלספק אותנו אבל יש התקדמות.

יובל שטייניץ: וכדי שתהיה התקדמות, ולכן אני חושב שהישיבה היתה חשובה, צריך גם לראות את החסרים ומה טעון תיקון, ומה עוד לא נעשה, אבל גם לדעת לציין בחיוב את מה שכן נעשה, גם אם זה לא מספיק, כי זה מה שמעודד עשייה נוספת.

יובל שטייניץ: רק ביקורת לא מעודדת עשייה והתקדמות.

יובל שטייניץ: כאשר רואים את מה שהוא חיובי ומברכים עליו, גם אם זה עדיין לא מספיק, זה מה שנותן מוטיבציה, זה מה שמעודד, הדוגמאות החיוביות גם אותן צריך לציין אותן כדוגמאות חיוביות ולא להפוך אותן לשליליות, ולהגיד כן, אבל הוותק של העובדים שנקלטו בחברת חשמל, סוף סוף קלטו כמעט חצי מהערבים שזה הרבה יותר מהפרופורציה, אבל הוותק שלהם עוד לא גבוה.

יובל שטייניץ: בטח עוד לא גבוה, כי רק עכשיו התחילו לקלוט בשנתיים האחרונות אז עוד אין להם וותק של עשרים שנה.

יובל שטייניץ: אבל הלוואי יהיה וותק לחלק גדול מהם.

מוחמד ברכה: עוד 20 שנה יהיה להם וותק של 20 שנה.

יובל שטייניץ: אני מקווה שלחלק אכן יהיה ותק כזה ודובר גם על זה.

יובל שטייניץ: עכשיו אני רוצה לסכם אדוני היושב ראש.

יובל שטייניץ: אני כשר אוצר, אני שר אוצר של כולם, בלי הקשר פוליטי.

יובל שטייניץ: אני שר אוצר של היהודים ושל הערבים, של החילונים ושל החרדים, וגם של המגזר.

יובל שטייניץ: והתפקיד שלי כשר אוצר זה לקדם את כלכלת ישראל ואת כל אזרחיה, וכדי לשלב את השילוב של ערבים וחרדים בעבודה.

יובל שטייניץ: דרך אגב העוני במדינת ישראל, הישובים הכי עניים באחוזים זה דווקא החרדים, אחריהם הערבים מאוד קרובים.

יובל שטייניץ: אם אתה שואל איפה יש אחוזי עוני הכי גדולים, זה דווקא בישובים החרדים.

יובל שטייניץ: אבל זה לא חשוב.

יובל שטייניץ: חייבים לעשות מאמץ לקדם גם את השילוב של החרדים וגם של הערבים בכלכלת המדינה כדי לבער את העוני, להקטין את הפערים, וגם כדי לתרום לכלכלת המדינה.

יובל שטייניץ: לכן אנחנו עושים פה מאמצים, גם בכספים, גם בהשתדלות.

יובל שטייניץ: עלו פה כל מיני רעיונות.

יובל שטייניץ: אנחנו אכן כמו שאנואר תיאר, הרי אנחנו מינינו בשבועות האחרונים פרויקטור מיוחד לזה, זה אנואר בגיבוי מלא של מנכ"ל משרד האוצר, של הצוות המקצועי שבדיוק זה מה שאנחנו מתכוונים לעשות אחרי שראינו שלא פונים למכרזים, גם לא למכרזים ייעודיים לפעמים.

יובל שטייניץ: אז אנחנו נלך באופן אקטיבי ונגיד לאנשים תפנו.

יובל שטייניץ: נגיד לסטודנטים ערבים תפנו.

יובל שטייניץ: דרך אגב לא כולם יתקבלו.

יובל שטייניץ: אבל אני בטוח שהטובים יתקבלו, אם הם יפנו הם יתקבלו.

יובל שטייניץ: ואנחנו במשרד האוצר רוצים את הטובים ביותר, גם מבין היהודים וגם מבין הערבים.

יובל שטייניץ: 3% זה לא מספיק.

יובל שטייניץ: זה יותר מה-2% שהיו עד לפני שנתיים אבל זה לא מספיק.

יובל שטייניץ: אנחנו צריכים להתקדם לכיוון ה-10%.

יובל שטייניץ: יש מקומות שבהם מתקדמים יותר טוב.

יובל שטייניץ: ברשות החברות הממשלתיות למשל אנחנו קרובים מאוד ל-10%, במנהלת של רשות החברות.

יובל שטייניץ: בעניין הדירקטורים אנחנו קרובים מאוד למצב הרצוי, אבל בשאר משרד האוצר יש לנו עוד דרך ארוכה ואני מקווה שגם נצעד בה קדימה, ובנוסף כמה רעיונות שעלו פה אנחנו נשתדל גם לפתח אותם.

אחמד טיבי: לסיכום, אני רוצה להודות לשר האוצר על שהופיע בפני הוועדה יחד עם צוות משרדו.

מוחמד ברכה: ההשוואה בין חרדים לבין ערבים היא שרירותית.

מוחמד ברכה: אני בעד להיטיב עם החרדים ולהשוות אותם אבל החרדים שתורתם אמונתם הם נמצאים מחוץ למעגל העבודה מתוך אמונה.

מוחמד ברכה: מה שקורה באוכלוסייה הערבית, זה מתוך אילוץ וכפייה.

מוחמד ברכה: אין השוואה בין שני המגזרים.

יובל שטייניץ: מבחינתי זו משימה בעלת חשיבות דומה, לשלב את שני המגזרים בלי קשר למכשולים.

אחמד טיבי: לסיכום הישיבה הזאת, הוועדה רואה בחיוב את הצהרתו הדקלרטיבית, היא בעלת חשיבות, פעם ראשונה שר אוצר אומר שהשיעור והתת ייצוג של ערבים ואי כניסתם למעגל התעסוקה פוגע באינטרס הציבורי ובכלכלת מדינת ישראל.

אחמד טיבי: אנחנו מקווים שבעקבות ההצהרה הזאת תיושם מדיניות שתשנה את תת הייצוג המביך, יש לומר, של 2.8% במשרד האוצר ואחריות משרד האוצר על משרדים נוספים.

אחמד טיבי: שיעור הערבים בסקטור הציבורי אדוני השר, הוא 6.7% בלבד.

אחמד טיבי: השיעור שלנו באוכלוסייה הוא 20%.

אחמד טיבי: השיעור הזה הוא מביך.

אחמד טיבי: ה-OECD ומזכ"ל הארגון העיר לך, העיר לממשלה על כך.

אחמד טיבי: אני מקווה שהדברים שאמר השר יעברו וייושמו גם ביחידות הסמך של משרד האוצר ובמשרדים ממשלתיים נוספים.

אחמד טיבי: לגבי רשות החברות הממשלתיות, אדוני השר, אני מקווה שרשות החברות, דורון כהן, שתעביר את הנתונים שיש בידיך לוועדה באופן פרטני, שיעור הערבים בדירקטוריונים בכלל החברות הממשלתיות ובכל חברה, לרבות בחברות הממשלתיות הגדולות, וגם בקרב העובדים בחברות הממשלתיות.

אחמד טיבי: אני מקווה שמשרד האוצר יתמוך בהצעת חוק של רשויות סטטוטוריות כלומר ייצוג הולם ברשויות סטטוטוריות שכמעט באה על סיומה בקדנציה הקודמת אבל בגלל בחירות מוקדמות היא לא צלחה.

אחמד טיבי: אני שב ומעלה את הצעה הוועדה לגבי הסבה מקצועית למי שרוצה מבין אלפי המובטלים והמובטלות, והשאלה היא אם משרד האוצר מוכן לתקצב פרויקט כזה של הסבה מקצועית של נשים, בעיקר נשים ערביות מובטלות שיש להן תעודות אקדמאיות כדי שיוכלו לעבור למקצועות אחרים שהשוק דורש.

אחמד טיבי: נתנו דוגמה מורות וסיעוד.

אחמד טיבי: והדרישה של הוועדה לייעד משרות כמו שאמרה הניה מרקוביץ, לייעד משרות במשרד האוצר או במשרדים נוספים כי במשרות ייעודיות יש גישה, יש דרישה של המועמדים הערבים יותר מאשר במשרות כלליות ששיעור הנגישות לשם היא כמעט אפסית.

אחמד טיבי: כמו שאמר חבר הכנסת, מקומות תעסוקה אדוני, אין מקומות תעסוקה בישובים הערבים ולכן נשאלת השאלה לגבי נושא היי טק שהוא נושא חשוב ואנחנו רואים בחיוב את הניסיון שלך והפעילות שלך לגייס היי טק אצל ערבים, לא רק ערבים בהיי טק.

אחמד טיבי: זה חשוב.

אחמד טיבי: השאלה איפה זה יהיה כי כמעט ואין אזורי תעשייה בישובים הערבים.

אחמד טיבי: כן ייטב אם תיווצר אפשרות של הקמת אזורי תעשיה, הגדלת מקומות תעסוקה.

אחמד טיבי: הוצעה על ידי סעדי הצעה אופרטיבית לגבי יריד תעסוקה באוניברסיטאות.

אחמד טיבי: זה עולה בקנה אחד עם מה שאמר אנואר, עוזר המנכ"ל של משרד האוצר.

אחמד טיבי: רבים כאן הביעו רצון לעזור בקיום יריד תעסוקה כזה שהוא התרגום האמיתי של חיפוש אקטיבי של מועמדים ערבים.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך, גם לך מר דורון כהן, לך גברת אשכנזי, לכל הנוכחים.