ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 8, 2010-07-19 00:00

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: האורחים שלנו הם איגוד הבנקים ונציגי הבנקים.

אחמד טיבי: (קורא את שמות הנוכחים.

אחמד טיבי: ) בציבור הערבי בכלל קיימת מצוקת תעסוקה, ובשני תחומים עיקריים בפרט: נשים ובעלי השכלה אקדמאית.

אחמד טיבי: מעבר לחובת הייצוג ההולם נראה כי מצוקה זו מגבירה לחצים מצד הציבור הערבי לחיפוש תעסוקה במישור הציבורי.

אחמד טיבי: קיים היצע גדול יחסית של בעלי מקצוע ערבים בתחומי חשבונאות, כלכלה, יועצי מס, משפטים, תעשייה וניהול, הנדסה ומינהל עסקים.

אחמד טיבי: תחומים אלה משיקים לתחומי הביקוש של השוק בכלל והבנקים בפרט.

אחמד טיבי: הבנקים מהווים גורם מרכזי במשק המעסיק במישרין אלפי עובדים, וכמערכת יש להם השפעה ישירה על חיי הציבור במובן הרחב ביותר ועל צמיחה כלכלית ועסקית על השלכותיהן.

אחמד טיבי: הבנקים, בהיותם מוסדות פיננסיים, מהווים גורם רב-משקל בהשקעות בתחומים משקיים רבים ומגוונים.

אחמד טיבי: כמעט ואין בוגר במדינה, ערבי כיהודי, שאינו לקוח של גורם בנקאי זה או אחר.

אחמד טיבי: הבנקים פועלים מכוח רגולציה של המדינה, של בנק ישראל.

אחמד טיבי: מטרת הדיון היום לבחון את רמת תעסוקת ערבים במערכת הבנקים בישראל ולבחון האם הבנקים נוקטים, או עשויים לנקוט בצעדים להגברת תעסוקת ערבים בבנקים.

אחמד טיבי: שלחנו אליכם שאלון.

אחמד טיבי: האם קיבלנו תשובות בכתב לגבי מספר העובדים בכל קבוצה, בהנהלה הראשית, בחברות-בת, במינהלות אזוריות, בסניפים גדולים, ביתר הסניפים, לגבי בעלי תואר אקדמאי בהנהלה הראשית, בחברות, במינהלות אזוריות, בעלי תואר אקונומי בסניפים הגדולים, התמחויות אקדמאיות שכיחות במטה ובחברות-הבת ובמינהלות האזוריות?

אחמד טיבי: לא קיבלנו תשובות בכתב, כך אומרת לי מרכזת הוועדה, גברת כפאח עבד אלחלים.

אחמד טיבי: זה לא תקין ולא מקובל.

אחמד טיבי: כאשר ועדת חקירה מפנה שאלות בכתב היא אמורה לקבל תשובות בכתב.

אחמד טיבי: אני מקווה שנקבל כעת תשובות תוך כדי דיון על העקרונות שהצגתי בפתיח ולאחר מכן גם את המספרים הנדרשים.

אחמד טיבי: בבקשה, מר פרל, מנכ"ל איגוד הבנקים.

משה פרל: תודה על ההזדמנות שנתתם לנו כאשר הזמנתם אותנו לכאן.

משה פרל: אפתח דווקא במקום שבו סיימת, עם סוג של הסתייגות שאולי תישמע אפילו קצת מוזר, אבל במערכת הבנקאית אין רישום מסודר – או לפחות לא בכל הבנקים – או פילוח של העסקת עובדים על בסיס דתי או אתני או עדתי או אחר.

משה פרל: את זה אני אומר, במקרה שלנו, לטוב ולרע.

משה פרל: לטוב, מכיוון שאנחנו דבקים בלוגיקה שאני מניח שמניעה את הוועדה הזאת, של שוויון הזדמנויות, כאשר סוגיית דתו של העובד לחלוטין לא רלוונטית, אבל מצד שני, אני לא רוצה שתחשוב שיש כאן איזו התחמקות.

משה פרל: היה קשה לענות על השאלון, אבל כן אמסור כאן נתונים ואקח אחריות על הנתונים שאמסור.

משה פרל: חשוב לי שיידעו חברי הוועדה שזה לא פשוט.

משה פרל: אין כאן איזה אקסל.

משה פרל: לפעמים צריך לאתר את הנתונים על-פי מועדי החופשות שלוקחים העובדים ולפי פרמטרים אחרים.

משה פרל: אבל אקצר את ההסתייגות שבתחילת הדברים ובכל זאת אני מבקש להציג כאן כמה נתונים.

משה פרל: אתחיל מן הדבר שמעניין אותך יותר מן הכול, ששמת עליו את האצבע.

משה פרל: שיעור המועסקים הערבים במערכת הבנקאית בישראל הוא כמעט 6%.

משה פרל: הנתונים שאני מציג מגיעים ממחלקת המחקר של איגוד הבנקים, וליתר דיוק שיעור המועסקים הערבים עומד על 5.6% מבין עובדי הבנקים.

משה פרל: בבנקים יש כ-36,000 עובדים, כלומר מדובר על יותר מ-2,000 עובדים ערבים.

משה פרל: על כך אני מבקש להוסיף עוד כמה נתונים, ברשותך, אדוני, לפתיחה.

משה פרל: אני מקווה שהם יאירו את העיניים בכמה כיוונים.

משה פרל: קודם כול, חשוב לי להבהיר, אם מסתכלים על המגמה של אותם 5.6%, כלומר של קבוצת העובדים הערבים בבנקים, רואים שב-5 השנים האחרונות המספר נמצא כל הזמן בצמיחה, או ליתר דיוק, הנתון שאני רוצה להציג כאן הוא צמיחה של 30% בתוך 5 שנים במספר העובדים הערבים במערכת הבנקאית.

משה פרל: יותר מזה, וכאן אני מגיע לנתון העיקרי שאני רוצה להציג בפניכם, כשמסתכלים על קצב הגידול של עובדי הבנקים בכלל ועל קצב הגידול של הקבוצה הערבית בקרב עובדי הבנקים, רואים שאותם 5.6% עובדים ערבים צומחים בקצב מהיר יותר מאשר כלל המערכת.

משה פרל: כלומר, קבוצת העובדים הערבים הפעילים שהם חלק מן המערכת הבנקאית גדלה בקצב מהיר יותר מאשר כלל עובדי הבנקים.

משה פרל: זה נתון שנראה לי אופטימי מאוד וחשוב לי להציג אותו.

משה פרל: הרשיתי לעצמי ואשמח, אדוני, אם תתן לי את ההזדמנות, לעשות אפילו קצת השוואה ברמה אינדיקטיבית של גופים ומגזרים אחרים.

אחמד טיבי: בבקשה.

משה פרל: נתון של כמעט 6% עובדים ערבים אמנם לא דומה לשיעור הערבים באוכלוסייה, שעומד על כ-20%, אבל בכל זאת כשמסתכלים על מינהל מקרקעי ישראל, שם יש 3% עובדים ערבים, על רשויות רגולטוריות כמו רשות ניירות ערך, כמו רשות שדות התעופה, שם יש 0% עובדים ערבים, כמו הטלוויזיה, שם יש 1.8% עובדים ערבים, כמו ההיי-טק, שם יש 1.1% עובדים ערבים, כמו מערכת המשפט, שם יש 3% ומשהו עובדים ערבים, ויש לי עוד המון דוגמאות, המערכת הבנקאית במובן הזה מציגה נתון סביר וקצב הגידול, שהוא בעיניי דבר שיש להשתבח בו, בהחלט מעודד.

משה פרל: יותר מזה, חשוב לי להסביר שהאפיונים של עובדי הבנקים – נגעת בזה גם בפתיח שלך – שונים מאשר של עובדי רוב ענפי המשק.

משה פרל: אם תסתכלו על שיעור האקדמאים בבנקים ועל רמת המקצועיות שנדרשת מעובדי הבנקים, הם עצומים.

משה פרל: אם מסתכלים על האוכלוסייה הערבית מבחינת הרפרטואר שנמצא בכלל כמאגר פוטנציאלי, לפי נתונים שבדקנו בקרב כוח העבודה הערבי נמצאים 8.5% אקדמאים ובערך 20% בעלי 12 שנות לימוד ומעלה.

משה פרל: כלומר, כאשר מסתכלים על הפוטנציאל במאגר של כוח-האדם הערבי, כאשר אנו צריכים בעיקר עובדים אקדמאים, מבינים שהנתון של 5.6% גבוה דווקא והוא הולך וגדל.

משה פרל: הפוטנציאל של אקדמאים או אנשים במקצועות ספציפיים במגזר הערבי, והזכרת זאת בתחילת דבריך, מצומצם יותר יחסית.

משה פרל: בסיפה של דברי הפתיחה אני מבקש להעיר עוד שתי הערות.

משה פרל: קודם כול, חשוב לי להביא לידיעתך, אדוני היושב-ראש, שאיגוד הבנקים פעיל בהכשרת בנקאים במסגרת לימודי דיפלומה בבנקאות בשתי מכללות: מכללת הגליל (מכללת סח'נין) ובית ברל.

משה פרל: רוב הסטודנטים במסגרות הללו הם סטודנטים ערבים.

משה פרל: אנו בקשר קבוע עם שתי המכללות הללו: אנו מפקחים על המורים, אנו מפקחים על הסילבוס, אנו מפקחים על הבחינות ומעניקים להם דיפלומה.

משה פרל: בשתי המכללות הללו יש רצון רב מאוד להמשיך ולפתח את הפרויקט הזה ואנחנו בהחלט נותנים לזה יד.

משה פרל: איגוד הבנקים חבר גם בעמותת "קו משווה" וככל שניתן אנו לויאליים כמובן למטרות של העמותה, שמוכרת לכם ובטח תהיה מיוצגת כאן.

משה פרל: את תיטיבי ממני לתאר את הדברים.

משה פרל: בשורה התחתונה, בתשובה לשאלה שלך על הנתונים, יש לנו לאן להשתפר אבל גם אין לנו בְמה להתבייש.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: רשות הדיבור לד"ר דני גרא, יועץ הוועדה.

דני גרא: מתוך 5.6% העובדים הערבים במערכת הבנקאית, ב-4 הדרגות הבכירות בבנק: הראשונה היא מנכ"ל, השנייה סמנכ"ל ולפעמים יועץ משפטי, ואחרי כן יש מנהלי חטיבות, ובבנקים מסוימים יש כינויים שונים לאזורים, אשכולות וכולי.

דני גרא: מה שיעור הערבים בתוך האוכלוסייה הזאת?

משה פרל: ידעתי שתלך לכיוון הזה וגם קראתי בקפידה את השאלונים ששלחתם, גם ברמה האידיאולוגית שלהם וגם ברמה האינפורמטיבית.

משה פרל: אני לא יכול למסור לך את הנתונים הללו כי אני לא יודע אותם, זאת האמת.

משה פרל: זה נשמע לך אולי מוזר.

משה פרל: אם תסתכל על האקסלים של הבנקים בכוח-אדם, לא תזהה שם.

משה פרל: לא כתוב: דת ערבי, דת מוסלמי, דת נוצרי, דת יהודי וכולי.

משה פרל: הנתון הזה בעייתי.

משה פרל: היות והבנתי את מטרות הוועדה ואני מכבד אותן, וחש גם מעין גאווה, אני אומר לך שאפילו שליפת הנתונים שאני מציג לך היתה מסובכת מאוד ובכל תאגיד בנקאי נעשתה באופן שונה.

משה פרל: יש בנקים שכדי למצוא בהם את הנתונים היה צריך לבדוק אילו עובדים לקחו חופש בעיד אל פיטר ומכך להסיק שהם ערבים.

משה פרל: כלומר, הכלים שלי – ולכן גם הסתייגתי – מוגבלים.

משה פרל: פילוח לפי אזורים, פילוח לפי דרגות לצערי אין לי יכולת להציג בפניך.

דני גרא: אני מבין את הקשיים שלך וער להם, אבל אם מצליחים לדעת שמכלל 36,000 עובדי הבנקים 5.6% ערבים, סביר להניח שב-3-4 הדרגות הבכירות יש אולי 7%-8% ממספר העובדים, אולי 3,000 איש.

דני גרא: לגביהם הרבה יותר קל להוציא את הנתונים הללו כי מספרם קטן יותר.

דני גרא: המידע הזה היה עוזר לנו, ואגיד מדוע.

דני גרא: משום שאנחנו מדברים על מציאות שבה בהרבה מאוד ענפי משק 'חבר מביא חבר'.

דני גרא: כלפי חוץ, נכון, הכול שוויוני, אבל המציאות אחרת.

דני גרא: במערכת הבנקאות, לצערנו, ככל שאנו יודעים והצלחנו לדלות, וקשה לדלות את המידע אבל הצלחנו, יש מעט מאוד ערבים בהנהלה הבכירה של הבנקים ובכלל בהנהלת הבנקים.

דני גרא: לכן אנו סבורים שחשוב מאוד לדעת את הנתון הזה.

משה פרל: אני מכבד את זה.

משה פרל: אני מוכן לקחת על עצמי לערוך בדיקה נוספת ולנסות להעביר לכם את הנתונים.

דני גרא: אנחנו מבקשים מאוד.

דני גרא: אדוני היושב-ראש, זה מקובל עליך?

אחמד טיבי: בשלב זה איגוד הבנקים ואיגוד חברות הביטוח הם היחידים שלא מסרו פילוח מדויק של הנתונים כפי שנתבקשו.

אחמד טיבי: אני מקווה שהנתונים הללו יימסרו לוועדה בקרוב.

משה פרל: אני רוצה להגיד לך יותר מזה, מבלי להתחמק.

משה פרל: רשמתי לעצמי ואנסה לעשות את זה, למרות שיש קשיים עצומים שהטבת ממני לתאר אותם.

משה פרל: עליך להבין שהבנקים באופן הכי כללי נחלקים לאנשי מטה ולמערכות הפצה מפוזרות.

משה פרל: אמרתי ליושב-ראש לפני תחילת הישיבה שהשתתפתי בפנל שעסק באותו נושא בכנס קיסריה אך לפני חודש וחצי ולמדתי.

משה פרל: אני מניח שאתה מכיר את בעיית הנגישות.

משה פרל: אין דין גופים שפעילים באזור תל-אביב והמרכז ביכולת לייצר זמינות לאוכלוסייה ערבית כדין מערכות הפצה שפרושות בכל הארץ.

משה פרל: היות ומטות הבנקים נמצאים באזור המרכז, זה יכול להיות אחד המשתנים שמסבירים את התופעה הזאת.

משה פרל: בכל מקרה, מכיוון שאני כבר רואה את החיוך שלך, כדי שלא אשמע כמי שמתרץ אני מוכן לבדוק את זה.

דני גרא: הייתי מודה לך מאוד.

משה פרל: סטטיסטית ברור לחלוטין שמתוך מגזר שמונה 36,000 עובדים, כאשר כל הנהלות הבנקים מונות כ-100 איש בערך - - -

דני גרא: אני מרחיב את זה.

דני גרא: 3-4 הדרגות הבכירות כוללות הרבה יותר מ-100 איש.

אחמד טיבי: ברשותך, אפנה עכשיו לנציגי הבנקים, אולי להם יש תשובות.

אחמד טיבי: נתחיל עם בנק דיסקונט.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני, מה הנתונים שיש לך לגבי שיעור המועסקים הערבים ודרגות העובדים הערבים בבנקים?

דני גרא: זה כולל מרכנתיל?

שלום אברהם: כן.

משה פרל: יש לי הערה לפני כן, אולי לא הדגשתי את זה מספיק.

משה פרל: החשיפה של נתונים מן הסוג שנשאל בשאלון שלכם בעייתית, לא רק בגלל הקושי הטכני להשיג אותם.

משה פרל: יש כאן שיקולים עסקיים, שיקולים של תפיסת עולם, שיקולים שהם חלק מן הסודיות העסקית של בנקים, וגם שאלות ערכיות, כמו: מה דעתכם, והאם לדעתכם נעשה הטוב ביותר.

משה פרל: לכן, אדוני היושב-ראש, לחלק מן השאלות שהוצגו בשאלון קשה לנו להתייחס כתאגידים אלא כמערכת, שהרי בנק ספציפי כאשר יש לו שיקול להעסיק בעלי מקצוע בדרג כזה ולא להעסיק בעלי מקצוע בדרג אחר, זה חלק מן התפיסה העסקית שלו ולא בטוח שהוא רוצה לתת לה פומביות.

משה פרל: אנחנו נמצאים כאן, וככל שאדוני ירצה אפשר כמובן לשאול, אבל צריך להביא בחשבון שמבקשים כאן מארגונים עסקיים לחשוף את שיקול הדעת שלהם בהפעלת הביזנס.

משה פרל: זאת ההערה שלי.

אחמד טיבי: למען האמת, מטרת השאלות לבדוק את שיקול הדעת ביישום רוח חוק ייצוג הולם, מצד אחד, וחוק שוויון הזדמנויות, מצד שני.

אחמד טיבי: זאת המטרה, ואני סבור שאם הוועדה והציבור יידעו שהשיעור הוא X אחוזים הדבר לא יפגע בסודיות ובשיקולים עסקיים של הבנק.

אחמד טיבי: אם ייוודע שאין ערבים בדרג הגבוה של הנהלת הבנק, אני לא יודע איך זה אמור לפגוע בסודיות עבודת הבנק.

אחמד טיבי: זה דבר שהציבור מותר לו וחייב לדעת, אם יש ערבים בהנהלת הבנק או אין ערבים, שזה אחד השיקולים של הנהלת הבנק.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

שלום אברהם: אני סגן ראש חטיבת משאבי אנוש בבנק דיסקונט.

שלום אברהם: צריך להגיד שאיסוף הנתונים, כפי שציין מנכ"ל איגוד הבנקים, נעשה על בסיס של נתונים חיצוניים, כמו חופשות ובדיקות אחרות, ולא על בסיס בדיקות אתניות, כי כאמור גם לנו אין שום אינדיקציה על דתו או גזעו של העובד שלנו ומן הבחינה הזאת כמובן אין שום אפליה.

שלום אברהם: ערכנו בדיקה של נתונים בשתי תקופות כדי לראות את השינוי.

שלום אברהם: בשנת 2005 היו לנו כ-340 עובדים ערבים ובשנת 2010 יש לנו 450 עובדים ערבים.

שלום אברהם: קצב הגידול, כפי שציין גם מר משה פרל, גבוה מקצב הגידול של כלל עובדי הבנק.

שלום אברהם: בבנק דיסקונט יש כ-5,800 עובדים ובמרכנתיל עוד כ-1,500 עובדים.

שלום אברהם: לא בטוח שאני מדייק לגבי מרכנתיל, אתן תשובה מדויקת יותר בהמשך.

שלום אברהם: בסך הכול כ-7,300 עובדים, מתוכם 450 עובדים ערבים.

שלום אברהם: אין לי התפלגות של תפקידים.

שלום אברהם: ברשותכם, אני מבקש להוסיף, מעבר להסתייגות שהציג מר משה פרל, שהאוכלוסייה הרלוונטית היא לא 20% כחלקם של הערבים באוכלוסייה אלא במיון של עובדים אקדמאים, שהם בדרך כלל רוב העובדים שאנחנו מגייסים, צריך להתייחס להיבט של מספר האנשים הפונים, משום שלא תמיד היצע התפקידים של הבנקים רלוונטי.

שלום אברהם: המון פעמים ביקוש יוצר היצע.

שלום אברהם: במילים אחרות, מספר הפונים להצעות המשרה שאנו מפרסמים ומספר הפונים בכלל באוכלוסייה הזאת ביחס לאוכלוסייה האחרת, נמוך ביותר, הרבה מתחת לשיעורם באוכלוסייה, הרבה מתחת לשיעורם כאקדמאים באוכלוסייה.

שלום אברהם: אני לא אומר שלא צריך לבדוק את נושא האפליה, אבל בוודאי צריך ליצור איזה מנוע, שתהיה פנייה הרבה יותר מסיבית של עובדים מאשר יש היום.

שלום אברהם: אני מדבר על סמך בדיקה.

שלום אברהם: כלומר, פניתי למנהלי משאבי אנוש שלי, גם בתוך מחלקת משאבי אנוש וגם בתוך החטיבות שלנו, כי חלק מן הגיוסים שלנו נעשה בחטיבות השונות, ומספר הפונים קטן מאוד, כעובדה, כנתון.

שלום אברהם: אין לי נתונים מספריים, אבל זאת תופעה מובהקת, לכן אפשר לציין אותה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: בנק הפועלים, בבקשה.

בועז רדי: היתה לנו בעיה טכנית, כאשר קיבלנו את הזימון מיד שנייה, שבעטיה יש לי רק נתונים ראשוניים.

בועז רדי: נשמח להעביר לכם אותם.

בועז רדי: יש לנו כ-11,000 עובדים בבנק.

בועז רדי: צריך לזכור שלבנק הפועלים, בניגוד לקבוצות בנקאיות אחרות, אין בנק ייעודי למגזר הערבי כמו בנק מרכנתיל, שהוא חצי ייעודי, או כמו בנק לאומי שיש לו בנק ייעודי.

בועז רדי: בבנק הפועלים יש 548 עובדים ערבים בסך הכול.

בועז רדי: אין לי תשובה לגבי הדרגות הבכירות.

בועז רדי: בקרב חברי ההנהלה אין ערבים.

בועז רדי: את זה אפשר לראות גם בדוחות הכספיים, לא צריך בשביל זה אותי.

בועז רדי: לגבי שאר הדרגות – נבדוק בצורה מפורטת בהתאם לבקשה.

בועז רדי: צריך לזכור, אם אתם רוצים נתונים על 3-4 הדרגות הבכירות, אלה דברים שונים לחלוטין.

בועז רדי: הפירמידה צרה מאוד למעלה ובהמשך מתרחבת מאוד.

בועז רדי: אם נקבל דבר מדויק יותר נוכל כמובן להעביר לכם.

בועז רדי: אני רק מבקש מן היושב-ראש, את הנתון הזה אפשר לחשוף, אבל כפי שאמר בעדינות מר משה פרל, אגיד בקצת פחות עדינות, יש נתונים שלא הייתי רוצה לחשוף בפני המתחרים שלי שיושבים כאן.

בועז רדי: אין לנו בעיה להעביר אותם אליכם ואתם תעשו בהם מה שצריך, אבל פרסום הנתונים צריך להיות אגרגטיבי.

דני גרא: אנחנו לא מבקשים שמות, שיהיה ברור.

דני גרא: אנחנו רוצים נתונים אגרגטיביים, כלומר מספר.

דני גרא: אני לא רואה מדוע סודי שבבנק X עובדים 528 עובדים ערבים ובבנק Y 442 עובדים ערבים.

בועז רדי: את המספר הזה אמרתי ואין לי שום קושי לחשוף אותו.

דני גרא: אנחנו רוצים לקבל נתונים מצטברים לגבי כל בנק, וכן פילוח בתוך כל בנק.

אחמד טיבי: פילוח דרגות וכדומה.

בועז רדי: ברזולוציה הזאת אין בעיה.

בועז רדי: אם זה מה שאתם רוצים, בסדר גמור.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: נעבור כעת לבנק מזרחי-טפחות, בבקשה.

מיכה ארגמן: לנו אין פילוח של האוכלוסייה הערבית בתוך הבנק.

מיכה ארגמן: הקבוצה מונה קרוב ל-4,000 עובדים.

מיכה ארגמן: אין לנו ברישומים פירוט של לאום או דת וכולי אז אנחנו לא יודעים להשיב על שאלתכם.

אחמד טיבי: לא ידוע לכם כמה מן העובדים הם ערבים?

מיכה ארגמן: לא.

דני גרא: ובבנק טפחות?

מיכה ארגמן: מזרחי-טפחות הוא בנק אחד.

מיכה ארגמן: אני מתכוון לכל הקבוצה.

אחמד טיבי: האם שיעור העובדים הערבים בבנק מזרחי-טפחות עובר את ה-2%?

מיכה ארגמן: אני לא יודע.

מיכה ארגמן: אין לי נתונים.

מיכה ארגמן: יש לי נתונים על חלוקה בין נשים וגברים, אבל לא מעבר לזה.

אחמד טיבי: בדקת ולא יכולת למצוא?

מיכה ארגמן: כן, בדקתי.

מיכה ארגמן: אין לנו במערכות נתונים כאלה.

מיכה ארגמן: בדקנו אפילו מבחינת חברות ההשמה.

אחמד טיבי: למשל מי שיוצאים לחופשה, כפי שאמר מר פרל, בעיד אל פיטר או עיד אל אדחה או בחג המולד, יכולת לבדוק לגביהם.

אחמד טיבי: אפשר למצוא את הנתון הזה.

משה פרל: לא בכל ארגון אפשר למצוא את הנתון הזה.

משה פרל: זה בדיוק העניין.

משה פרל: זה באמת מורכב.

אחמד טיבי: האם אי אפשר לבדוק מתי העובדים יוצאים לחופשה?

אחמד טיבי: המידע הזה נמצא בידי משאבי אנוש.

מיכה ארגמן: אצלנו לא ניתן.

אחמד טיבי: בכל חברה יש נתונים מי יוצא לחופשה באיזה חג.

משה פרל: אני אומר בזהירות כי אני מבין את הרגישויות, אבל אני מניח שהוועדה לא תטעה אם בדוח הסופי שלה תצא מתוך נקודת מבט של המערכת הבנקאית ולא של הארגונים עצמם.

משה פרל: אין סיבה להניח שלבנק כזה או אחר יש תפיסת העסקה שונה.

אחמד טיבי: הוועדה חשה אי-נוחות רבה ואי-שביעות-רצון מכך שנתון כללי לא יכול להימסר לוועדה.

אחמד טיבי: זה נתון כללי.

אחמד טיבי: זה לא פילוח, זה לא סודות, זה לא חשיפה כלפי המתחרים.

אחמד טיבי: זה נתון.

אחמד טיבי: אפילו חברת החשמל הידועה לשמצה כבר כמה שנים מציגה את הנתון שלה, והנתון נשאר נמוך אבל הולך ועולה.

אחמד טיבי: לפני כמה ימים הם הציגו את הפילוח הטוב ביותר שנמסר עד כה לוועדה, בכל הדרגות, כולל דרגות אקדמיות.

אחמד טיבי: הבנק הבינלאומי, בבקשה.

ציון מימון: לנו גם אין את המידע, מאותה סיבה שהזכיר קודם נציג בנק מזרחי.

ציון מימון: אני יכול לומר ששיעור העובדים הערבים מקרב כלל עובדי הבנק נמוך למדי.

ציון מימון: בבנק הבינלאומי יש כ-3,500 עובדים, ובסך הכול בקבוצה יש כ-5,000 עובדים.

ציון מימון: בניגוד לבנקים הגדולים אולי, הפרישה הסניפית שלנו מצומצמת בהרבה ורוב הסניפים מצויים באזור המרכז.

ציון מימון: יש לנו רק מעט מאוד סניפים בפריפריה.

ציון מימון: בנק מסד, שהוא מקבוצת הבנק הבינלאומי, שם אני יודע שכ-5% מבין העובדים הם ערבים.

ציון מימון: זה אמנם בנק קטן של כ-300 עובדים.

דני גרא: בקבוצת הבנק הבינלאומי יש למשל את בנק אגודת ישראל.

דני גרא: אני מניח שבו לא עובדים ערבים.

ציון מימון: וכך גם בבנק אוצר החייל שיש לו סניפים בבסיסי צה"ל.

אחמד טיבי: אבל דרוזים יכולים לעבוד שם.

ציון מימון: הכול כפוף כמובן לאישור השלטון.

דני גרא: אבל אני מניח שהם היו יודעים כמה עובדים חרדים יש בבנק אגודת ישראל.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: בנק לאומי, בבקשה.

אבירם כהן: קודם כול, אני מבקש להתנצל בפני היושב-ראש, וגם במידה מסוימת בפני מנכ"ל איגוד הבנקים.

אבירם כהן: רק הבוקר השלמנו את איסוף הנתונים ולכן טרם הגשנו אותם.

אבירם כהן: נגיש אותם לוועדה בסוף הישיבה.

אבירם כהן: לצערי הכשלנו קצת את מנכ"ל איגוד הבנקים בעניין הזה.

אבירם כהן: בקבוצת לאומי, ללא השלוחות בחוץ-לארץ, עובדים 10,215 עובדים, מתוכם 651 עובדים ערבים קבועים, שמהווים כ-6.5%, ועוד 47 עובדים ערבים בחברות כוח-אדם.

אבירם כהן: ביחד הם מהווים כ-7% מכלל העובדים.

אבירם כהן: יש לנו 256 סניפים בסך הכול בקבוצה, ללא שלוחות חוץ-לארץ, מתוכם 35 סניפים ממוקמים בישובים ערבים.

אבירם כהן: יש לנו בסך הכול 38 מנהלי סניפים שהם ערבים, כלומר יש גם 3 סניפים במגזר היהודי שהמנהלים שלהם ערבים.

אבירם כהן: אתן לכם את הנייר בסוף הישיבה.

אבירם כהן: הסגל ניהולי בבנק לאומי כולל כ-2,900 איש, מתוכם 133 ערבים, שמהווים 4.6%.

אבירם כהן: מנהלי מגזר, שזה דרג ניהולי קצת יותר גבוה, יש 456, מתוכם 41 מנהלי מגזר ערבים, שמהווים 9% מכלל הקבוצה.

אבירם כהן: מנהלי מרחב, שזה דרג קצת יותר גבוה, יש 15, מתוכם שני מנהלי מרחב ערבים.

אבירם כהן: בקבוצת לאומי יש 6,240 אקדמאים, מתוכם 436 ערבים, שמהווים כ-7%.

אבירם כהן: ביקשתם לדעת על נהלים, כיצד מגייסים עובדים.

אבירם כהן: לא אלאה אתכם.

אבירם כהן: אם תרצו, נפרט בהמשך.

אבירם כהן: אנחנו רואים גידול מתמיד במספר העובדים הערבים.

אבירם כהן: אם בשנת 2006 היו 465 עובדים ערבים, היום יש לנו כ-700.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: מר מיקי יריב, בנק ערבי ישראלי, בבקשה.

מיקי יריב: הנתונים של בנק לאומי שהועברו הם נתוני הקבוצה, כולל אותנו.

אחמד טיבי: אבל בואו נשמע פירוט של הבנק הערבי ישראלי.

אבירם כהן: לא ציינתי שמתוך 35 סניפים שלנו בישובים ערבים, 28 הם של בנק ערבי ישראלי.

מיקי יריב: עד לסוף השנה יהיו 30 סניפים.

מיקי יריב: הנתון שלנו טוב קצת יותר מבחינת הוועדה.

מיקי יריב: אצלנו כ-90% מהעובדים ערבים.

מיקי יריב: הקליטה שלנו גם היא מרביתה מן האוכלוסייה הערבית, 97%-98% מן האוכלוסייה הערבית.

מיקי יריב: אם אפשר לציין, אנחנו עושים גם הרבה מעבר לזה בפעילות החברתית שלנו.

מיקי יריב: אנו מפעילים את פרויקט "אל רואד" שאדוני מכיר בוודאי.

מיקי יריב: פתחנו מעין מכללה בחסותנו שבה אנו מכשירים אקדמאים מכל המקצועות במשך שלושה חודשים וחצי, ולאחר מכן אנו מפעילים פרויקט השמה שבו משתתפים בדרך כלל 30-45 חברות שקולטות את בוגרי הפרויקט.

מיקי יריב: שיעור ההצלחה בקליטה עומד על 50% כמעט מבוגרי הקורסים השונים.

מיקי יריב: הפרויקט מתקיים כבר 3 שנים והשנה יופעל בפעם הרביעית.

מיקי יריב: יש לו הצלחה יפה למדי.

מיקי יריב: יש לפרויקט תהודה חיובית מאוד.

מיקי יריב: אנחנו מנסים לעזור לבני המגזר מעבר לעבודה השוטפת.

אחמד טיבי: מה לגבי דרגות ניהול?

מיקי יריב: יש אצלנו מעט מאוד יהודים.

דני גרא: בהנהלה, מתוך 6 חברים, אם אני זוכר טוב את הנתון שלכם - - -

מיקי יריב: מתוך 6 חברים, אחד הוא ערבי, שמהווה 15%.

מיקי יריב: בהנהלה הבכירה יש 5 יהודים וערבי אחד.

מיקי יריב: עד לפני כמה ימים השיעור היה 33% כי היו שני ערבים בהנהלה.

דני גרא: ודרג אחד מתחתיו?

דני גרא: זה מנהלי סניפים כבר?

מיקי יריב: זה מנהלי סניפים ומנהלים בכירים שמרביתם ערבים.

דני גרא: אדוני היושב-ראש, מספר נציגים מן המערכת הבנקאית וגם מנכ"ל איגוד הבנקים התלוננו שיש להם קושי לאתר עובדים ערבים, כי הם גרים רחוק ואין מספיק אנשים בעלי השכלה אקדמית וכולי.

דני גרא: אולי שייעזרו בקולגה שנותן חסות וגם עורך יריד תעסוקה ערבי.

דני גרא: הוא מסייע לעובדים ערבים במציאת מקומות עבודה.

דני גרא: אולי החברים כאן למקצוע יוכלו להיעזר בו.

אחמד טיבי: אני סבור שפרויקט "אל רואד" הוא פרויקט חיובי.

אחמד טיבי: יש בו חיפוש אקטיבי ועזרה במציאת מקומות עבודה.

אחמד טיבי: מגיעה מילה טובה בנושא הזה.

אחמד טיבי: אמרנו את זה בעבר ואני מוצא לנכון לומר את זה גם היום בוועדה.

ריאן כמאל: כמה עובדים יש בבנק ערבי ישראלי?

מיקי יריב: 445 עובדים.

ריאן כמאל: אם כך, זאת אסטרטגיה קבוצתית.

אחמד טיבי: בנק ערבי ישראלי הוא חלק מקבוצת בנק לאומי.

אימאן סלימאן: רציתי להפנות שאלה ספציפית לבנק הפועלים, אבל זה יכול להיות רלוונטי גם לשאר הבנקים.

אימאן סלימאן: לכם יש סניף בכפר מע'אר, נכון?

אימאן סלימאן: קיבלתי תלונה ונתבקשתי לטפל בה כעיתונאית, על כך שאין שם אף עובד ערבי ואף עובד דובר ערבית.

אימאן סלימאן: האם זה נכון?

בועז רדי: יש לנו כ-280 סניפים.

בועז רדי: אני לא זוכר כל עובד בכל סניף, אבל אני מוכן לבדוק.

אימאן סלימאן: זאת דוגמה לסניפים שקיימים בכפרים, שבהם לא כל האוכלוסייה שולטת בעברית, שאין בהם אף עובד ערבי שיכול לעזור ללקוחות.

בועז רדי: הייתי בסניף במע'אר לפני שנתיים.

בועז רדי: מנהל הסניף אז היה ערבי.

בועז רדי: כפי שאמרתי, אבדוק את הנתונים שאמרת.

אימאן סלימאן: זאת יכולה להיות הערה כללית שמופנית לכל הבנקים, לדאוג לכך שבסניפים, במיוחד אלו שנמצאים בכפרים, יהיו לפחות כמה עובדים שהם דוברי ערבית.

בועז רדי: יש לי נתונים לגבי הפרישה של כלל המערכת, אך אני לא יכול לתת לך תשובה לגבי הכפר מע'אר.

בועז רדי: אבדוק ואשיב לוועדה, בשמחה.

אחמד טיבי: בסדר גמור.

אחמד טיבי: גברת אורלי חן מ"קו משווה", בבקשה.

אורלי חן: אני מנהלת את מרכז קריירה ב"קו משווה".

אורלי חן: אנו מכירים את החסמים בהם נתקלים מועמדים אקדמאים ערבים ואת הבעיה של מיעוט פניות.

אורלי חן: חשוב לי להגיד שאנחנו יכולים לעזור בנושא הזה.

אורלי חן: יש לנו מאגר גדול של מועמדים טובים.

אורלי חן: אם אתם מעוניינים במועמדים נוספים כי אין מספיק פניות, אנחנו יכולים לעזור כאן.

אורלי חן: חשוב לי להגיד את זה.

קריאה: חשוב להגיד שבנק לאומי אקטיבי מאוד בקשר עם "קו משווה" ומקבל הרבה מאוד פניות.

אחמד טיבי: אגב, "קו משווה" עושה עבודה טובה בכל הקשור בגיוס והקצאה של עובדים ערבים.

אחמד טיבי: ד"ר דני גרא, בבקשה.

דני גרא: מבלי לנגח בנק מול בנק, בכל אופן ביקשנו מידע מכל אחד מן הבנקים כי זה נותן לנו איזו אפשרות של השוואה, כדי לראות מה מסתתר מאחורי הנתון על 5.6% עובדים ערבים בבנקים.

דני גרא: הנה אני רואה שקבוצת לאומי שהפעילות העסקית שלה, בסקטור הערבי לפחות, היא דרך בנק ערבי ישראלי, מעסיקה כ-660-700 עובדים ערבים ויש לה 28-29 סניפים בישובים ערביים.

דני גרא: קבוצת דיסקונט שכוללת את מרכנתיל, יש בה מספר גדול יותר של סניפים בישובים ערביים, אם אינני טועה קרוב ל-40 מתוך 70.

שלום אברהם: יש לי נתון שמספר העובדים הוא 1,300, צריך לתקן את זה.

דני גרא: עשיתי שיעורי בית.

דני גרא: כ-40-42 סניפים מתוך 70 וכמה סניפים הם בסקטור הערבי ויש 450 עובדים ערבים.

דני גרא: כלומר, כ-30% פחות, למרות שיש להם הרבה יותר סניפים בסקטור הערבי.

דני גרא: כאן נשאלת השאלה על הצורך בתעסוקה, מצד אחד, ו"ייצוג הולם", מצד שני.

דני גרא: כלומר, כשמדובר על שירות לאוכלוסייה הערבית יש כאן איזו בעיה, ואני אומר את זה לקבוצת דיסקונט.

שלום אברהם: אתה לא יודע את הנתון על גודל הסניפים.

שלום אברהם: מספר הסניפים לא רלוונטי.

שלום אברהם: יש סניפים גדולים ויש סניפים קטנים.

שלום אברהם: בסניף נתניה יש לנו מספר עובדים שמספיק ל-5-6 סניפים במקומות אחרים.

שלום אברהם: מספר הסניפים פחות רלוונטי.

שלום אברהם: צריך לערוך בדיקה הרבה יותר יסודית בכדי לדעת עד כמה מספר הסניפים משפיע.

שלום אברהם: לדעתי, ממש לא.

שלום אברהם: בסניפים בישובים קטנים יש מספר קטן של עובדים.

אחמד טיבי: אני מבקש לשאול את מר פרל וגם את נציגי הבנקים לגבי המגזר הערבי כשוק צרכני-כלכלי-פיננסי.

אחמד טיבי: האם הבנקים משקיעים בו בתור שכזה, או שההתייחסות לקליינטורה היא רק על בסיס פרטני בבנק זה או אחר?

אחמד טיבי: כי בנקים מפתחים פרויקטים כלכליים ומאיצים שווקים פה ושם.

אחמד טיבי: מה יחסכם אל המגזר הערבי כאל שוק בעל פוטנציאל?

משה פרל: אני לא בטוח שהבנתי את השאלה.

משה פרל: הפעילות היסודית הסובסטנטיבית של הבנקים בהקשר העסקי שעליו אתה מדבר היא כמובן מתן אשראי.

אחמד טיבי: פיתוח יזמות כלכלית, מתן אשראי וכדומה.

דני גרא: הבנקים הם "החמצן של המדינה".

משה פרל: כנותני אשראי, השיקול של זהות הלאום של מקבל האשראי או מוצאו האתני נראית לי לא רלוונטית.

משה פרל: בעניין הזה אני שמח שיושבים כאן אנשי הבנקים שיוכלו להעיד טוב ממני, אבל היות והפנית את השאלה אליי, קשה לי להניח שזה חלק מן השיקולים.

משה פרל: השיקול הוא עסקי.

משה פרל: תראה חוזה אשראי של בנק, זה ספר עב כרס שיש בו את כל המספרים, הניתוחים, הגרפים, ה"קובננטס" וההתניות שרק תרצה.

משה פרל: נראה לי שלאום איננו אחד מן הנתונים.

משה פרל: כך שהתשובה היא שההשקעה בעסקים, אשראי לעסקים, פיתוח עסקים, ניהול האשראי, קריאה לכסף וכולי הם על בסיס של מודל ניהול סיכונים ולא בהקשר של גזע או דת או משהו מן הסוג הזה.

משה פרל: כאן אולי טוב שחבריי יתייחסו לזה.

משה פרל: קשה לי להניח שאני טועה.

אחמד טיבי: מישהו מנציגי הבנקים מוצא לנכון לענות על השאלה הזאת, מעבר לדברים שאמר מר פרל?

דני גרא: נכתבו על זה עבודות.

בועז רדי: אני סבור שאין מדיניות שקשורה ללאום או לדת, בוודאי לא, לפחות בבנק שאני מייצג, ואני מניח שזה נכון גם לבנקים האחרים.

בועז רדי: אני יכול רק להגיד שאנחנו ערים לצרכים.

בועז רדי: אני זוכר שלפני שנתיים-שלוש בוועדת הכלכלה של הכנסת נערך דיון על מצוקת הסניפים.

משה פרל: נכון, אבל הוא התייחס לצד העסקי.

בועז רדי: אני מדבר על הצד העסקי, על פתיחת סניפים.

בועז רדי: התקיימו שני דיונים נפרדים במיוחד על פתיחת סניפי בנקים ברהט.

בועז רדי: לאור הבקשה של הכנסת בדקנו את עצמנו ופתחנו סניף ברהט, סניף מוצלח מאוד.

בועז רדי: אבל לא נכון לומר שיש לנו מדיניות לפתוח את לסגור סניפים במגזר הערבי.

בועז רדי: אין לנו בנק ייעודי לעניין הזה.

בועז רדי: אנחנו בודקים, יש לנו מערכות מתוחכמות מאוד שתפקידן לבדוק צרכים ואופציות להקמת סניף – האם זה כדאי, באיזה גודל, איזה סוג.

בועז רדי: אני מניח שלכל בנק יש מערכות דומות.

בועז רדי: לא צריך לחשוף יותר פרטים מעבר לזה.

בועז רדי: נכון שהכנסת האירה את עינינו בזמנו לגבי רהט והיו הרבה שאלות בעניין הזה, אבל בסוף החלטנו על פתיחת סניף, אמנם בעידודכם, אבל בעיקר כי כלכלית זה נראה לנו נכון.

בועז רדי: מאז פתחנו כל מיני סניפים באזור הזה.

בועז רדי: אבל אין מדיניות ספציפית מונחית לאום בעניין הזה, לפחות לא אצלנו.

דני גרא: אבל יש לכם קריטריונים.

דני גרא: מה הם?

בועז רדי: עם כל הרצון הטוב, אני לא יכול אל מול המתחרים שלי לחשוף את הקריטריונים שלי בפתיחת סניף.

בועז רדי: זה נתון שאני לא יכול למסור לאף אחד מחוץ לבנק.

בועז רדי: אבל אני יכול להגיד שיש קריטריונים מסודרים.

בועז רדי: לדוגמה, יש מערכות מתוחכמות מאוד לברר הגירה של אוכלוסייה.

בועז רדי: אם בצפון ירושלים היום יש 10,000 אנשים ואתמול היו 8,000 אנשים, אני יכול להעריך כמה יהיו מחרתיים ולפי זה לחשוב אם עליי לפתוח שם סניף או לא.

בועז רדי: אני יכול גם לעשות הערכות של מצב סוציו-אקונומי, כי אלה נתונים גלויים.

בועז רדי: יש נתונים פחות גלויים, ויש מערכות שאוספות אינפורמציה כזאת, ככל שמותר, שעושות אגרגציה ואז אנחנו יודעים היכן כדאי לפתוח סניפים והיכן לא.

ריאן כמאל: זה נגזר מגודל האוכלוסייה ומן המצב הסוציו-אקונומי.

בועז רדי: כן, למשל.

בועז רדי: אלה דברים שאני יכול להגיד כי המידע גלוי לכולם.

אחמד טיבי: הכפר ברא הוא ישוב קטן מאוד, אבל הכפר מנדא, למשל, שחיים בו 15,000 תושבים, יש בו רק סניף אחד של בנק ערבי ישראלי.

אחמד טיבי: זה נראה לך סביר?

אחמד טיבי: האם זה נראה לכם סביר?

אחמד טיבי: מה השיקולים?

אחמד טיבי: ולא רק הכפר מנדא אלא גם ישובים אחרים, כמו למשל נחף שבו סגרו את סניף הבנק בזמנו.

אחמד טיבי: אנחנו מקבלים פניות רבות מישובים על כך שאין בכלל סניפים או שאין מספיק סניפי בנקים או שיש סגירה של סניף כזה או אחר.

אחמד טיבי: הצגתי דוגמה ספציפית של הכפר מנדא.

דני גרא: יש ישובים גדולים מכפר מנדא, למשל קלנסואה, שיש בה קרוב ל-20,000 תושבים ורק סניף בנק אחד.

בועז רדי: קשה לי קצת לענות תשובה לגבי כל סניף, גם כי אני לא יודע, אבל גם כי לא ארצה לענות על כך כאן.

בועז רדי: אפשר לבדוק דברים כאלה.

בועז רדי: אם יש אזורים שלפי דעתכם בטעות אין בהם סניפים – למרות שאני בספק, אבל עובדה שלגבי רהט הארתם את עינינו, אז ייתכן שכך קורה גם במקומות נוספים – ניתן לבדוק את זה.

בועז רדי: פתחנו סניפים קטנים יותר, או במודל אחר.

בועז רדי: כמדומני חבר הכנסת טלב אלסאנע השתתף בחנוכת סניף ברהט והוא ראה.

בועז רדי: שם פועל מודל אחר, כאשר כל אחד יכול להיכנס.

בועז רדי: אני לא מספר כאן סודות גדולים מדי.

בועז רדי: אבל צריך לזכור, אולי בקלנסואה אין עוד סניפי בנק כי בכפר סמוך, במרחק גיאוגרפי קצר מן הישוב, יש סניף בנק גדול.

בועז רדי: זאת רק דוגמה.

בועז רדי: אולי בכפר מנדא אין סניף בנק אבל בכפר שנמצא במרחק 5 דקות נסיעה יש סניף, אז אין היגיון לפתוח עוד סניף.

בועז רדי: זה דבר שצריך לבדוק בצורה הרבה יותר מעמיקה ולכן אני לא יכול להשיב כאן תשובה על מקום ספציפי.

דני גרא: על-פי מחקרים שערכנו בשנים הקודמות, בסך הכול פר תושב יש פחות סניפי בנקים בישובים ערבים מאשר בכלל האוכלוסייה.

דני גרא: זאת עובדה.

דני גרא: למה זה?

דני גרא: יש לכך סיבות רבות.

דני גרא: זה לא רק עניין של גודל האוכלוסייה.

דני גרא: חלק גדול מן הפעילות הכלכלית העיקרית של אנשי עסקים ערבים איננה מתנהלת בסניפים בישובים הערבים אלא בסניפים מרכזיים, או בסניפים בישובים יהודיים, משום שכנראה סמכויות הניהול – ואני יודע שאני 'אקבל כאן איזו מקלחת' אבל בכל זאת אומר את זה – של מנהלים בסניפים בישובים ערביים מצומצמות יותר לאנשי עסקים מאשר בישובים יהודיים.

עופר קורן: אני פשוט נדהם מן האמירה הזאת.

דני גרא: אפשר לחרוץ לשון.

דני גרא: אחרת, סביר להניח שאיש עסקים מאום אל פחם לא היה פותח חשבון בנק בסניף בחיפה ומכתת את רגליו לחיפה.

דני גרא: הוא נדרש לעשות את זה.

אחמד טיבי: יש תרעומת על הדברים שלך.

מיקי יריב: יש שלושה סניפי בנק באום אל פחם של שלושה בנקים שונים שעושים עסקים פנטסטיים.

אבירם כהן: מאין הבאת את זה?

מיקי יריב: אציג לך נתון אחר רק כדי לסייע לך.

מיקי יריב: 50% מן האוכלוסייה הערבית היא מתחת לגיל 19.

דני גרא: 48%, זה הנתון נכון להיום.

מיקי יריב: האוכלוסייה שמתחת לגיל 19, בדרך כלל במשפחות המסורתיות לא מאפשרים לה לפתוח חשבון בנק.

מיקי יריב: הם פותחים חשבון בנק בדרך כלל עם קליטתם למקומות עבודה, עם סיום הלימודים, לאחר הנישואין.

מיקי יריב: בעצם הם לא פותחים חשבונות בנק ולכן מספר הסניפים הנדרש קטן יותר.

מיקי יריב: אינני יודע להגיד לך עד כמה מספרם צריך להיות קטן יותר, אבל באופן טבעי הוא קטן יותר.

שלום אברהם: הטענה על סמכויות האשראי, עם כל הכבוד – ואני לא רוצה לדבר בשם בנקים אחרים, אבל אני פחות או יותר מכיר את המערכת – בוודאי במערכת שלנו בבנק דיסקונט שיעור הסמכויות של מנהלי הסניפים ממש לא רלוונטי.

שלום אברהם: בכל מקרה אין בסמכותו לאשר אשראי של סכום כסף גבוה, כי מעל לרמה מסוימת מעבירים את זה לוועדות האשראי המרכזיות, האזוריות, ההנהלתיות.

שלום אברהם: לכן הסמכות של מנהל הסניף ממש לא רלוונטית.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם, אני מבקש לשאול לגבי פעילות קהילתית-חברתית של הבנקים בישובים הערבים.

אחמד טיבי: הציג כאן מר יריב את פרויקט "אל רואד", שהוא פרויקט מעניין במגזר הערבי.

אחמד טיבי: מה לגבי הבנקים האחרים?

דני גרא: הם מאמצים גם את קבוצת הכדורגל בני סחנין.

מיקי יריב: יש לנו עוד פרויקטים.

מיקי יריב: זה פרויקט אחד שאנו מעורבים בו.

אחמד טיבי: ובנק הפועלים אימץ את קבוצת הכדורגל בטייבה.

טיבי רבינוביץ: הדיפלומה לבנקאות של איגוד הבנקים שתוארה כאן היא גם דוגמה.

שלום אברהם: פעילות הדגל החברתית של בנק דיסקונט מוכרת במסגרת עמותת "הזנק דיסקונט", עמותה שעובדת בכ-50 בתי-ספר ברחבי הארץ, בעיקר מחוץ למרכז, ומכשירה תלמידים בכיתות י'-יב' לבגרות.

שלום אברהם: בשנתיים האחרונות עלינו שלב והתחלנו להכשיר לקראת לימודים באקדמיה.

שלום אברהם: בשנתיים האחרונות צירפנו גם את בנק מרכנתיל, גם לנושא הבגרויות וגם לנושא האקדמיה, כאשר כל ההשקעה היא במגזר הערבי.

שלום אברהם: אני לא יכול להציג כרגע נתונים מדויקים, אבל שלוחה שלנו עושה פעילות כזאת במגזר הערבי.

שלום אברהם: אגב, בקבוצת "הזנק דיסקונט" יש גם בתי-ספר ערביים, אבל מרכנתיל כולו פועל רק במגזר הערבי, כולל המלגות.

שלום אברהם: מדובר בסדר גודל של למעלה מחצי מיליון שקל לשנה שניתן על-ידי בנק מרכנתיל.

אחמד טיבי: בנק הפועלים.

בועז רדי: אלה דברים שאפשר לבדוק.

בועז רדי: אני יכול רק לדלות מזכרוני.

בועז רדי: רק לפני שבועיים השתתף מנכ"ל הבנק באירוע של המגזר הדרוזי והצהיר שם על מלגות בסך 300,000 שקל לבוגרי המגזר, בלי קשר אם הם לקוחות הבנק או לא.

בועז רדי: זה אירע לפני כשבועיים ופורסם גם בכל כלי התקשורת.

בועז רדי: אבל אנחנו עושים עוד הרבה פעילות.

בועז רדי: נוכל להציג פירוט מסודר יותר.

בועז רדי: אם אנחנו תורמים דברים, אם אנחנו מסייעים לדברים, אם אנחנו נותנים למשל סיוע לפרויקט "3 עד 5", לעלות מ-3 נקודות במתמטיקה ל-5 נקודות, מהכרותי את הבנק אף אחד לא אומר: בואו נחלק את זה דווקא לבתי-ספר ערבים.

בועז רדי: יושבים מול משרד החינוך ורואים היכן הצרכים.

דני גרא: אבל זה לא סודי.

בועז רדי: אין לי בעיה למסור את המידע.

בועז רדי: אני מציג כאן רק את המדיניות.

בועז רדי: אשמח לתת לכם את כל הנתונים.

בועז רדי: אבל אם אני יושב מול משרד החינוך והוא אומר:

בועז רדי: בתי-הספר עם הפוטנציאל הגבוה ביותר לעבור מ-3 יחידות ל-5 יחידות במתמטיקה – המטרה להעלות את הילדים ל-5 יחידות ושיצליחו – הם כאן וכאן, אז ייתכן שבמגזר החרדי יהיו אפס בתי-ספר כאלה ובמגזר הערבי יהיו 40%, וייתכן גם להיפך.

בועז רדי: אין חשיבה מגזרית.

בועז רדי: יושבים עם משרד החינוך והוא אומר.

בועז רדי: וכאשר הפעלנו את פרויקט "די לאלימות", אותו דבר, ישבנו מול משרד החינוך והוא נתן לנו ייעוץ מקצועי.

בועז רדי: אנחנו לא מבינים במתמטיקה כדי לדעת למי יש סיכוי גבוה יותר.

בועז רדי: אבל אשמח לתת לכם כל מידע שתרצו, ויש לנו הרבה פרויקטים.

בועז רדי: נדמה לי שאנחנו הבנק שתורם הכי הרבה במערכת, אז אין לנו בעיה לפרט.

אבירם כהן: מר מיקי יריב ציין כבר את פרויקט "אל רואד".

אבירם כהן: יש לנו גם פרויקט שנקרא "לאומי אחריי", שמכשיר בעיקר לבגרויות ובעיקר בפריפריה.

אבירם כהן: אינני יודע את ההתפלגות, אולי מר מיקי יריב יודע אותה.

מיקי יריב: אני יודע שכלולים בפרויקט הזה בתי-ספר ערביים רבים.

מיקי יריב: אני לא זוכר את שיעורם.

מיקי יריב: אנחנו מפעילים בנוסף את פרויקט "מפנה" להכשרת מוזיקאים צעירים לתזמורת הפילהרמונית, בראשות גברת גליה מאור ומר זובין מהטה.

מיקי יריב: אנחנו תומכים בקבוצות כדורגל, בני סחנין וקבוצות אחרות, ובקבוצות ספורט בכלל.

מיקי יריב: ניתנות תרומות לבתי-חולים, לשלושת בתי-החולים בנצרת.

מיקי יריב: ניתנה תרומה לעיריית חיפה למלגות לסטודנטים ערבים ולפעילות חברתית שהם עושים לטובת הקהילה הערבית בחיפה.

מיקי יריב: זה מה שאני זוכר ככה מן המותן.

אחמד טיבי: הבנק הבינלאומי.

ציון מימון: הבנק תומך בפרויקט "נקודת מפנה" שמעודד יזמות של נוער בסיכון.

ציון מימון: אין לי נתונים לגבי השתתפות של נוער ערבי במיזמים הללו.

ציון מימון: ייתכן שבחברות-הבת שלנו תומכים בפרויקטים שונים בקרב האוכלוסייה הערבית, אבל את זה אני צריך לבדוק.

אימאן סלימאן: האם יש לכם נתונים לגבי פילוח של נשים, במיוחד נשים ערביות שעובדות בבנקים, או שזה כבר יותר מדי?

משה פרל: מצטער, אין לי נתונים כאלה שאני יכול להציג כאן.

אחמד טיבי: ד"ר דני גרא, אתה רוצה להוסיף דבר מה לפני שאסכם את הדיון?

דני גרא: רק דבר אחד, וזה מנתוני בנק לאומי.

דני גרא: אלה הנתונים שהיינו מצפים לקבל משאר הבנקים, לגבי פילוח, בכירים וכולי.

דני גרא: אני רואה כאן, ואני מקווה שאני מצטט נכון, שמתוך 2,900 עובדים בדרג הניהולי 456 הם ניהולי-מגזרי ו-15 ניהולי-מרחבי.

דני גרא: כאן אני רואה דווקא כ-10% ערבים, שזה לא מעט.

דני גרא: זה נתון מעודד לכאורה, שבתחום הניהולי הזה בבנק לאומי – אינני יודע אם זה מעיד על בנקים אחרים – יש שיעור גבוה יותר יחסית של ערבים מאשר בין כלל עובדי הבנק.

דני גרא: היינו מבקשים מאוד להתייחס לזה, כי אם כן זה מעודד מאוד.

אחמד טיבי: אני מבקש להודות לכם.

אחמד טיבי: כפי שאמרתי, מצוקת התעסוקה במגזר הערבי מתבטאת בשני תחומים: נשים ובעלי השכלה אקדמאית.

אחמד טיבי: תחום הבנקים יכול להיות אחד התחומים בעלי הפוטנציאל הרב ביותר לקליטת בעלי מקצוע ערביים כמו יועצי מס, בוגרי לימודי כלכלה, חשבונאות, משפטים, תעשייה וניהול, הנדסה ומינהל עסקים.

אחמד טיבי: בסך הכול שיעור הערבים המועסקים בבנקים, לפי מה שמסר מר פרל, הוא כ-5.6%.

אחמד טיבי: נמסרו מספרים שונים לגבי כל אחד מן הבנקים, כל אחד בתורו, פרט לבנק מזרחי והבנק הבינלאומי שלא מסרו נתונים לוועדה.

אחמד טיבי: אני מבקש שכל בנק ימסור בכתב לאחר הישיבה, בימים הקרובים, נתונים מפורטים.

אחמד טיבי: אני מבין שהוועדה תקבל עכשיו נתונים מבנק לאומי.

אחמד טיבי: לגבי שאר הבנקים, אני מבקש למסור לוועדה נתונים בכתב, עם פילוח, כפי שעשה בנק לאומי.

אחמד טיבי: אני מפנה את הבקשה בעיקר לבנק מזרחי ולבנק הבינלאומי.

אחמד טיבי: אי מתן תשובה כלל איננו מוצדק ולא יכול להתקבל על-ידי הוועדה.

אחמד טיבי: לכן הוועדה מבקשת מבנק מזרחי ומן הבנק הבינלאומי לשוב ולבדוק את הנתונים ולענות לוועדה בכתב תשובה מפורטת.

אחמד טיבי: אני מקווה ששיעור הערבים בקרב עובדי הבנקים יוודע גם על-ידי חיפוש אקטיבי.

אחמד טיבי: פרויקט "אל רואד" הוא דוגמה לפרויקט מיוחד וחיובי שראוי למילה טובה, המונהג על-ידי בנק ערבי ישראל.

אחמד טיבי: באשר לשיעור הערבים המועסקים ברמות ניהוליות גבוהות, רצוי שהשיעור הזה יעלה.

אחמד טיבי: הוא עדיין שיעור נמוך בכל הבנקים.

אחמד טיבי: אני רואה בחיוב את העובדה שיש מנהלי בנקים ערבים בישובים יהודיים.

אחמד טיבי: נדמה לי שמר אבירם כהן דיווח על שלושה מנהלי סניפים כאלה בבנק לאומי, ונדמה לי שגם בבנק הפועלים יש מנהלי סניפים ערבים בישובים יהודים.

אחמד טיבי: אני רואה את זה בחיוב כפי שאני רואה בחיוב שיש מורים ערביים שמלמדים בבתי-ספר יהודיים, ומדובר בסיפורי הצלחה, שלא לדבר על רופאים ערבים שעובדים בבתי-חולים בישובים יהודים וגם שם, בקרב רופאים ורוקחים, מדובר בסיפור הצלחה.

אחמד טיבי: הבנקים יכולים גם ליהנות כלכלית וגם לשלב ערבים, לא משיקולים סוציאליים-חברתיים, אלא גם לפי רוח החוק, אבל גם בעיקר מתוך התייחסות אל הישובים הערבים ואל הקהילה הערבית כאל שוק ופוטנציאל כלכלי ותעסוקתי מעניין.

אחמד טיבי: תודה רבה לכם.