ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 5, 2010-06-14 00:00

אחמד טיבי: שלום לכולם.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: דיון מספר 4 בכנסת הזאת בנושא בנק ישראל.

אחמד טיבי: המוזמנים הם מבנק ישראל.

אחמד טיבי: המשנה לנגיד הבנק ידבר דווקא בנושא אסטרטגי כללי על תעסוקת ערבים ולבחינת מדיניות התעסוקה בישראל שהיא חלק חשוב מעבודת הוועדה שלנו.

אחמד טיבי: לאחר מכן מר חזי כאלו, מנכ"ל הבנק, ידבר באופן פרטני על בנק ישראל בחלק השני של כינוס הוועדה אחרי שהמשנה לנגיד יציג את דבריו.

אחמד טיבי: רבותיי, השיעור הנמוך של העובדים הערבים בשירות הציבורי 6.2% ביחס לשיעורם באוכלוסייה שהוא 20% מהווה אינדיקציה ברורה למדיניות שחוסמת את קליטת הערבים בשירות הציבורי ומבטאת העדר ייצוג הולם במשרדי הממשלה וחברות ממשלתיות ובמערכות השונות.

אחמד טיבי: יתרה מזאת, האבטלה בקרב האזרחים הערבים גבוהה בהרבה מזו שבקרב היהודי.

אחמד טיבי: לדוגמה 23 ישובים מתוך 25 ישובים עם שיעור האבטלה הגבוה ביותר הם ישובים ערביים וזה לא מפתיע.

אחמד טיבי: שיעור בעלי השכלה אקדמית בין האזרחים הערבים המועסקים במקצועם הוא נמוך בהרבה מזה המקביל בקרב הרוב היהודי.

אחמד טיבי: גם בסקטור הפרטי בחברות ציבוריות קיימת הסתייגות מתעסוקת ערבים.

אחמד טיבי: הסתייגות עד כדי מניעה והשמת מחסומים.

אחמד טיבי: ההשלכות של ממדי התופעה לא מכונסים בקרב אזרחי ישראל הערבים או הישובים הערבים באופן כללי בלבד אלא מהווים גורם עיקרי לממדי הקיטוב הכלכלי והחברתי במדינה ולחסם מרכזי בפני צמיחת המשק כולו.

אחמד טיבי: מזה יוצא שהעדר העסקת ערבים פוגע במשק הציבורי ולכן הפגיעה היא ארצית.

אחמד טיבי: בנק ישראל בצוותא עם משרד האוצר נושאים כל אחד בחלקו ושניהם בצוותא באחריות לתכנון הכלכלה הישראלית ולהתנהלותה ולכן הזמנו את בנק ישראל לוועדה בשתי סיבות.

אחמד טיבי: כדי לשמוע את דעתו על תעסוקת החסר של האזרחים הערבים בהיבט המשקי והדרכים לשינוי מצב זה בכלל המשק וחשיבות השירות הציבורי בפרט.

אחמד טיבי: שנית, כיצד בנק ישראל עצמו בהיותו חלק מן השירות הציבורי אך גם גורם מוביל ומתווה במשק המעסיק כ-700 עובדים בערך מהם כנראה 5 ערבים בלבד, 0.7% מתכוון להגדיל את שיעור תעסוקת הערבים בארגון החשוב הזה בכלל.

אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח במתן האפשרות לפרופסור אקשטיין המשנה לנגיד לפתוח את החלק הראשון של דיוני הוועדה.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

דב אקשטיין: תודה רבה אדוני.

דב אקשטיין: יש לי מצגת.

דב אקשטיין: אתחיל אולי בסיפור.

דב אקשטיין: חלק מהעבודה שלי בתור משנה לנגיד להבדיל מזה שהייתי אקדמאי ועסקתי בשוק העבודה הרבה שנים אנחנו מנצלים בבנק ועושים ביקורים.

דב אקשטיין: אחד הסקטורים שאני יותר מבקר בו יחסית זה הסקטור הערבי.

דב אקשטיין: בדצמבר הלכתי וביקרתי בעיר רהט, העיר הענייה ביותר.

דב אקשטיין: הייתי אורח של ראש העיר ומועצת העיר והוצג לי גם המצב הסוציו אקונומי בעיר.

דב אקשטיין: מצאנו ש-30% מהתושבים בעיר הם באבטחת הכנסה.

דב אקשטיין: סיפר לי ראש העיר על התארגנויות של נשים לעבודה על ידי טרנזיטים שיוצאים לעבוד בחקלאות בישובים השכנים הצפופים בעובדים זרים.

דב אקשטיין: היתה לנו שיחה קצרה על תוכנית "אורות לתעסוקה" שאני מאלה שחושבים שהיא מאוד חשובה.

דב אקשטיין: אנשים שהכירו אותה במועצת העיר מאוד תמכו בה.

דב אקשטיין: לאחר מכן עשיתי סיור בעיר ועברנו באזור הבנוי החדש ולידו ראיתי חממות.

דב אקשטיין: אז אמרתי לראש העיר, אני בטוח שהנשים שאין להן טרנזיט עובדות כאן.

דב אקשטיין: לא, פה עובדים תאילנדים.

דב אקשטיין: שאלתי למה עובדים תאילנדים?

דב אקשטיין: טוב, הם מקבלים מאה שקל ליום.

דב אקשטיין: הנשים לא עובדות גם בשביל מאה שקל ליום.

דב אקשטיין: לכן הסיפור הזה שאני נושא אותו איתי מדצמבר אבל בעצם מלווים אותי סיפורים דומים הרבה שנים הם חלק מההסתכלות שלי על הבעיה הקשה מאוד של תעסוקה ועוני במסגרת הסקטור הערבי.

דב אקשטיין: הנושא המרכזי שקיים בנושא תעסוקה במדינת ישראל אדוני היושב ראש זה שלמעשה שאין גוף מרכזי בתמ"ת שמרכז את כל ההסתכלות הכוללת על נושא התעסוקה.

דב אקשטיין: הנושא הראשון של הוועדה שהמליצה כבר בדוח הביניים זה להקים גוף כממונה שהאחריות שלו יום ולילה זה על עבודה והון אנושי עם חזון מוכח של תמיכה בצמיחה ותמיכה בהקטנת שיעור העוני ותמיכה בתעסוקה.

דב אקשטיין: אלה שלושת היעדים המרכזיים: צמיחה על ידי תעסוקה, שדרוג ההון האנושי, תמיכה בהקטנת שיעורי העוני והתמקדות באוכלוסיות העניות.

דב אקשטיין: המבנה הארגוני שמוצע הוא מאוד ממוקד בהיבט הזה.

דב אקשטיין: הממונה בראש מתחת למנכ"ל מדווח לוועדה בין משרדית של מנכ"לים.

דב אקשטיין: יש לו גוף מטה ותכנון.

דב אקשטיין: דבר מאוד חשוב זה 3 גופים מרכזיים.

דב אקשטיין: אני רוצה להדגיש את הפרויקטים לאוכלוסיות ייחודיות.

דב אקשטיין: אוכלוסיה מספר 1 גם בהיקף וגם בתשומת לב זו האוכלוסייה הערבית.

דב אקשטיין: לפי הבנתי המנכ"ל מינה אדם שכבר לוקח את התחום הזה למרות שהממונה עדיין לא מונה והחלטות בנושא הזה עדיין נמצאות בדרך.

דב אקשטיין: יש גופי ביצוע שזה שירות תעסוקה, אגף להכשרה מקצועית, מעונות יום, מסלולי תעסוקה.

דב אקשטיין: אכיפה והסדרה.

דב אקשטיין: אכיפת חוקי העבודה, אכיפת שכר מינימום.

דב אקשטיין: דבר נוסף מאוד מרכזי זה להציב לממשלה ולנו כולנו במשק יעדים שכול נושא שאנחנו לוקחים יהיה מבוסס על היעדים האלה.

דב אקשטיין: אנחנו מסתכלים על יעדי ם ארוכי טווח של שיעור תעסוקה בגילאים 25 עד 64 ולממשלה זה היה המוקד עד היום, להעלות את זה מ-70 ל-76 שזה להעמיד אותנו בסטנדרטים הבינלאומיים של ה-OECD.

דב אקשטיין: והדבר המרכזי שהוספנו פה לדוח, ודרך אגב זה מופנה בעיקר להסתכלות על הסקטור הערבי, זה להוסיף יעד ספציפי לאוכלוסיית הצעירים, בני 20 עד 24 כיעד שהיום מועסקים שם כ-45%, להגיע ל-56%, כיעד די יומרני.

דב אקשטיין: המשמעות של היעד הזה וזה ברמת המקרו זו הוספה של 33 אלף עובדים מעבר לגידול הטבעי של האוכלוסייה והמשמעות שזה במונחי תוצר, זה כחצי אחוז עד אחוז תוצר.

דב אקשטיין: היעד לצמצום העוני זה גידול בהכנסות של החמישון התחתון.

דב אקשטיין: שני היעדים האלה ממקדים אותנו סביב ההתעסקות באוכלוסיה של החמישון התחתון.

דב אקשטיין: יש לזה גם משמעות כמותית.

דב אקשטיין: זה בעצם הגדלה ריאלית של ההכנסה.

דב אקשטיין: אנחנו מתמקדים בשלושת האוכלוסיות המרכזיות הבעייתיות.

דב אקשטיין: דבר ראשון הגברים החרדים אבל בעיקר הנשים הערביות.

דב אקשטיין: שיעור התעסוקה אצלן הוא היום 23%.

דב אקשטיין: אנחנו חושבים ששם ניתן להכפיל את זה עם מדיניות מאוד ממוקדת סביב הבעיות המרכזיות והחסמים שנמצאים באוכלוסייה הזו.

אחמד טיבי: מה שיעור התעסוקה של נשים חרדיות?

דב אקשטיין: נשים חרדיות זה יותר מגברים חרדים.

דב אקשטיין: זה בערך 53%.

דב אקשטיין: גם שם אנחנו חושבים שאפשר קצת להגדיל.

דב אקשטיין: אבל יתר האוכלוסייה שהם צעירים ערבים במיוחד התמקדות על גילאים 20 עד 24 ששיעור התעסוקה אצלם היום 61%, אצל נשים 20%.

דב אקשטיין: אם כך אחרי שהצבנו את היעדים יש לנו פירוט בדוח.

דב אקשטיין: אני אשלח לכם את הדוח.

דב אקשטיין: הוא הולך לרמת פירוט הרבה יותר מפורטת של האוכלוסיות השונות ותתי האוכלוסיות.

דב אקשטיין: גם האלמנטים האלה, יש לנו התמקדות בשירות התעסוקה שהוא גוף מרכזי שמטפל ואחד הדברים המרכזיים שאנחנו מדברים עליו זה לעבור, לא לטפל רק במובטלים אלא גם באנשים שעדיין לא נכנסו לשירות התעסוקה.

דב אקשטיין: זו אחת הבעיות המרכזיות בסקטור הערבי.

דב אקשטיין: אני מדבר על השירות.

דב אקשטיין: באגף להכשרה מקצועית אנחנו רוצים להדגיש אלמנט מאוד מרכזי של הגמשת ההכשרות, קיצורן, התאמתן לביקושים של מעסיקים, חיזוק מערך החינוך הטכנולוגי שהוא דבר מאוד מרכזי.

דב אקשטיין: מעל למחצית התקציב של האגף הזה הולך לחינוך טכנולוגי.

דב אקשטיין: התחום הזה הוא תחום שלדעתנו דורש תשומת לב מהותית ובמיוחד לנוער ולסקטור הערבי.

דב אקשטיין: זה בעצם יותר מחינוך טכנולוגי.

דב אקשטיין: זה למעשה תוכניות שלמות של מיומנויות תעסוקה שניתנות לאנשים בשלבים האחרונים של התיכון כדי לאפשר להם להצטרף לשוק העבודה הרלוונטי.

דב אקשטיין: כי גם בסקטור הכללי רק 50% עושים בגרות וגם מתוכם רק חלק הולך לאוניברסיטה.

דב אקשטיין: אנחנו צריכים לחזק את היכולת של האנשים למצוא מה הם החסמים שלהם בתוך שוק העבודה שקיים בישראל ופה לדעתנו יש מרכיב מאוד מרכזי ושוב, כאשר תשומת הלב תהיה על תעסוקה של צעירים, תשומת הלב תהיה על אנשים עם רמת הכנסה נמוכה, כמובן שזה ימקד את הממונה בתחום של הסקטור הערבי.

דב אקשטיין: יש תוכנית מאוד משמעותית של עידוד מעסיקים.

דב אקשטיין: התוכנית הזו שנמצאת היום במסלול של חוק עידוד השקעות הון יש בה מרכיב משמעותי לערבים ולחרדים.

דב אקשטיין: אנחנו חושבים שדבר מרכזי שצריך להיות בתוכנת ואנחנו כבר בתהליך של יישום זה לתת קריטריון נוספים לאנשים שהם ערבים או חרדים בכל הארץ.

דב אקשטיין: היתר זה פריפריה.

דב אקשטיין: לתת תמריץ נוסף לאנשים שבכלל לא עובדים חצי שנה.

דב אקשטיין: לתת להם תמריץ נוסף כי אחוז האנשים בתוך הקבוצה שלא היתה מועסקת חצי שנה, מובטלים או אנשי שלא נכנסו בכלל לשוק העבודה היא גדולה באוכלוסיות האלה וכבר אנחנו הולכים לתת ניקוד נוסף בהיבט ותמריץ דרך מסלול התעסוקה.

דב אקשטיין: מסלול התעסוקה הוא מנגנון שעובד היום בנצרת בחברות soft wear and hi tech שגם מקבלות אוכלוסיה חזקה שנכנסת לתוך ההיבט הזה.

דב אקשטיין: נושא נוסף שאנחנו מדברים עליו והוא מאוד חשוב זה כל האגף למעונות יום.

דב אקשטיין: אני רוצה להדגיש את זה.

דב אקשטיין: זו תוכנית של מיליארד שקל.

דב אקשטיין: התוכנית הזו הולכת לפי ניקוד של אנשים אבל בתוכנית הנוכחית אין תמריץ לאנשים שלא מועסקים ללכת לחפש עבודה ויש בעיה מאוד גדולה שצריך מעונות יום, והמועצות המקומיות צריכות להשתתף בהקמת מעונות יום.

דב אקשטיין: בסקטור הערבי יש בעיה של מצב כלכלי נמוך של המועצות והן לא מפתחות מעונות יום.

דב אקשטיין: המלצה מאוד מרכזית שלנו זה לעשות שני דברים.

דב אקשטיין: אחד זה באזורים עם מצב כלכלי נמוך למעשה לא יידרש תקציב.

דב אקשטיין: יהיה תקציב מלא להקמת מעונות יום ופעוטונים בבתים.

דב אקשטיין: וניתן תמריץ גם לאנשים שעובדים משרה חלקית וכאלה שלא עובדים בכלל לקבל לתקופה מסוימת אפשרות לסבסוד הילדים בתוך האגף של מעונות יום.

דב אקשטיין: לדעתנו זה הוא נושא מאוד מרכזי בסקטור הערבי.

דב אקשטיין: ברמה מסוימת אני אגיד ואני אגיד בצער, לא יכולנו להיכנס לכול.

דב אקשטיין: ניסינו לעשות מתווה רחב.

דב אקשטיין: כתבנו שוויון הזדמנויות והגברת גיוון במקומות עבודה.

דב אקשטיין: אלה שאלות מאוד מרכזיות.

דב אקשטיין: אני לא אגיד שזה כל הסיפור.

דב אקשטיין: אני חושב שבפעולות ממוקדות בכיוונים האחרים בטווח הקצר ניתן לעשות שינוי דרמטי בסקטור הערבי.

דב אקשטיין: כל הנושאים שדיברתי עליהם ואני אדבר על עוד שלושה ארבעה נושאים ספציפיים לסקטור הערבי.

דב אקשטיין: הנושא של שוויון הזדמנויות אין ספק שהוא חשוב ולא רק בנושא של תעסוקה אלא בכלל בתפיסה החברתית של חברה אזרחית אחת.

דב אקשטיין: אני אגיד את האמת שאנחנו כוועדה לא נכנסנו לעומק לנושא הזה.

דב אקשטיין: והוא נושא, מעבר להגיד שהוא חשוב, לא נכנסו לעומק לכלים, לטיפול במה שנקרא העדפת יתר.

דב אקשטיין: אני חושב, ושמנו אותו כמשימה לממונה כנושא מרכזי.

דב אקשטיין: אני צריך להדגיש שגם יש נציגויות של שוויון הזדמנויות בתמ"ת ושמה זה נושא מרכזי.

דב אקשטיין: אנחנו לצערי לא הצלחנו לעשות מעבר לזה.

דב אקשטיין: הדבר המרכזי שגם אותו למדתי ברהט, ברהט רק לפני שנה וחצי נוצרה תחבורה ציבורית.

דב אקשטיין: אחת הבעיות הכי קשות בנושא של תעסוקה, גם תעסוקת נשים זה היכולת לנוע בין היישובים הערביים ומהישובים הערביים למרכזים האורבנים הקרובים כדי לעבוד.

דב אקשטיין: מרבית האנשים היום, במיוחד נשים עובדות בתחום השירותים.

דב אקשטיין: מהשירותים האישיים לשירותים העסקיים ומערכת המסחר וכן הלאה.

דב אקשטיין: אם אין לך תחבורה שיכולה להסיע אותך במשך כל היום באופן בטוח ממקום המגורים שלך ואתה צריך להסתמך על פתרונות אישיים, או על ראיסים, צריכים להתפטר מהדבר הזה וצריכים ליצור תשתית תחבורתית.

דב אקשטיין: אני יודע שהיימן סייף יחד עם משרד התחבורה עובדים על תוכנית משמעותית שם.

דב אקשטיין: לדעתי זה נושא דרמטי וחשוב במיוחד לקבוצה של הנשים.

דב אקשטיין: הנושא של חיזוק ההון האנושי התעסוקתי של הנוער, של בוגרי התיכון, של האקדמאים ושל כולם בסקטור, צריך לתת עדיפות ממדרגה ראשונה.

דב אקשטיין: ואני מדבר על מספר מרכיבים מרכזיים.

דב אקשטיין: זה גם הידע בשפה העברית והאנגלית שמהווה חסם לאוכלוסיות מסוימות.

דב אקשטיין: אנחנו צריכים את התמריצים לעבודה.

דב אקשטיין: הטיפול בילדים ובכלל חיבור הקשר של הכלכלה של המגזר הערבי ליתר המשק שזה בעצם כל הנושא של מרכזי תעסוקה.

דב אקשטיין: זה נושא כאוב בפני עצמו.

דב אקשטיין: אנחנו מציינים אותו.

דב אקשטיין: הוא נמצא בתוכנית של היימן סייף.

דב אקשטיין: אין ספק שצריכים להרחיב אותו בצורה מאוד משמעותית מעבר ל-12 הישובים.

דב אקשטיין: יש תוכנית של היימן סייף למרכזי תעסוקה בתוך 12 הישובים הספציפיים.

דב אקשטיין: בתוך התוכנית שקיימת על מרכזי תעסוקה בתוך 12 ישובים ערביים.

דב אקשטיין: זה בכלל חיבור של הכלכלה של הישובים לכלכלה הישראלית.

דב אקשטיין: אני אגיד עוד משפט על זה שלא כתוב בדוח שלנו אבל אני אומרת אותו בכל ההרצאות שלי.

דב אקשטיין: יש בעיה להפוך את הכפר הערבי או את האזור הכפרי הערבי לאזור אורבאני.

דב אקשטיין: היום המשק מודרני והמשק הערבי הוא במשק מודרני.

דב אקשטיין: מרבית התעסוקה היא בעצם במרכז האורבאני.

דב אקשטיין: ואם לא ניקח את ואדי עארה ונקים שם מרכז שירותים אורבאני כמו שצריך, שכל שירותי הממשלה וכל השירותים האישיים נמצאים בו, וזה דורש תכנון, ואם לא ניקח את המשולש ונעשה אותו דבר ואת סחנין ועראבה ונצרת וכל המרכזים שהם בעצם ישובים גדולים וניצור להם את התשתיות שיוצרים בכל ישוב ערבי.

דב אקשטיין: תיקחו את מודיעין כדוגמה.

דב אקשטיין: בדומה צריך להיות שם.

דב אקשטיין: למעשה יהיה לנו מאוד קשה לייצר תעסוקה ברת קיימא למרבית האוכלוסייה כי זה תעסוקה מודרנית במשק מודרני.

דב אקשטיין: מילה אחת על נושא של בעלי מוגבלויות.

דב אקשטיין: הנושא של one stop center.

דב אקשטיין: יש לנו רשימה שלמה של נושאים שלא מופיעים בשקפים שזה הכוונה תעסוקתית, נושא מאוד מרכזי.

דב אקשטיין: אפילו ברהט הדגישו לי אותו.

דב אקשטיין: הנושא של יצירת מרכז בעיר שנותן הכוון תעסוקתי לאנשים.

דב אקשטיין: הגעתי לגיל 18, מה אני עושה עם החיים שלי?

דב אקשטיין: חזרתי מהצבא, מה אני עושה עם החיים שלי?

דב אקשטיין: חזרתי מלימודים מה אני עושה עם החיים שלי?

דב אקשטיין: איך אני מוצא את עצמי בחברה המורכבת הזו?

דב אקשטיין: אני בתור אזרח במדינה עם כל המורכבויות.

דב אקשטיין: מה החברה מציעה לי היום ?

דב אקשטיין: לאן אני הולך?

דב אקשטיין: זה נושא מרכזי שאנחנו ממליצים להתמקד בו.

דב אקשטיין: אנחנו ממליצים להתמקד במה שנקרא one stop center, זאת אומרת שהתשובה לשאלות האלה תהיה יחד עם התשובה להכשרה מקצועית והתשובה למציאת עבודה.

דב אקשטיין: גם הנושא של העבודה בסקטור הציבורי וגם הנושא של העדפה ושוויון הזדמנויות צריך להיות מכוון דרך ה-one stop center שמתמחה באוכלוסיות המיוחדות.

דב אקשטיין: זה פחות או יותר ככה במבט על בקשר לתפיסה שלנו.

דב אקשטיין: אני אחזור לנקודת המוצא שלי.

דב אקשטיין: אם לא יהיה לנו שהוא כל יום יקום בבוקר וידע שיש לו אדם אחד שהתפקיד שלו בתוך הממשלה זה לקדם את התעסוקה של הסקטור כולו ולהסתכל על המכלול השלם ולחפש את החסמים ולא מחפש אותם רק בעיתון אלא מחפש אותם ביום יום מתוך האנשים, את החסמים שיש להם שהם מכל הכיוונים ויטפל בכך כולל הנושא של אכיפה וכן הלאה אז הנושא הזה יישאר ברמה של דיבורים ואני מאוד מקווה שהדוח שלנו יתקבל בממשלה בהקדם ושימונה ממונה ושיוקצו התקציבים כדי לקדם את כל המטרות שצוינו.

דב אקשטיין: יש שלוש תוכניות ארציות שאנחנו עוסקים בהן.

דב אקשטיין: בין 30% ל-40% מהנהנים העיקריים בהם זה הסקטור הערבי.

דב אקשטיין: קודם כל התוכנית שלא הלכה והיתה אליה התנגדות קשה מכל מיני סיבות של "מרווחה לעבודה".

דב אקשטיין: זו תוכנית שמטפלת בחסמים אישיים של אוכלוסיה שנמצאת באבטחת הכנסה.

דב אקשטיין: אני מקווה שנמצא דרך בשיתוף פעולה אתכם כדי לחדש את התוכנית הזו כי יש בה תרומה אמיתית לסקטור הזה על פי כל הממצאים.

דב אקשטיין: אני מדבר עכשיו ברמה שלנו כאקדמאים.

דב אקשטיין: היא מטפלת באוכלוסייה הכי קשה בסקטור הערבי.

דב אקשטיין: ברהט יש 30% מהאוכלוסייה.

דב אקשטיין: כשהגעתי לוותר באורות לתעסוקה בירושלים אז פגשתי אישה ערבייה.

דב אקשטיין: שאלתי אותה למה היא בתוכנית?

דב אקשטיין: היא אמרה דבר ראשון שהגעתי קיבלתי כרטיס חופשי חופשי באוטובוס.

דב אקשטיין: ברגע שהיה לי חופשי חופשי באוטובוס יכולתי לנסוע לקניון.

דב אקשטיין: יכולתי גם לחפש עבודה אבל גם לצאת מהחור שאני לא יכולה לצאת ממנו.

דב אקשטיין: אני חושב שהתוכנית הזו שמטפלת ברמה האישית היא מאוד חשובה.

דב אקשטיין: הדבר השני שכבר הוצמד לתוכנית וראינו בו השפעה משמעותית על הסקטור הערבי זה מס הכנסה שלילי.

דב אקשטיין: הוא עדיין בכמויות קטנות אבל הרחבה ארצית שלו תהיה לו השפעה משמעותית על הרווחה של האוכלוסייה.

דב אקשטיין: רמת ההכנסה לנפש שמה היא בסביבות אלף אלפיים שקל לנפש למשפחה.

דב אקשטיין: זה יהיה מאוד משמעותי.

דב אקשטיין: זה לאוכלוסיית עובדים עם ילדים.

דב אקשטיין: האוכלוסייה הערבית בסך הכול זו אוכלוסייה שרוצה לעבוד.

דב אקשטיין: והתמריץ הזה לתעסוקה יגביר את הכוונה ללכת לעבודה.

דב אקשטיין: והוא מאוד משמעותי.

דב אקשטיין: הדבר האחרון.

דב אקשטיין: אני לפעמים מרגיש את עצמי כדון קישוט שנלחם בעובדים הזרים.

דב אקשטיין: אני בבנק ישראל וכאשר מישהו שואל מה המשנה לנגיד עושה?

דב אקשטיין: אומרים לו, עובדים זרים.

דב אקשטיין: אז עסקתי בזה בתור אקדמאי.

דב אקשטיין: חשבתי שזה אחד הדברים הגרועים ביותר שקרו במדינה.

דב אקשטיין: זו ההרחבה הדרמטית שקרתה בתחילת שנות התשעים של מספר העובדים הזרים.

דב אקשטיין: סיפרתי לכם בתחילת דבריי את הסיפור על רהט.

דב אקשטיין: מנו טרכטנברג ידידי ביקר בשבט הבדואי ליד קריית שמונה.

דב אקשטיין: הוא שאל אותם אם הם עובדים בחקלאות.

דב אקשטיין: אמרו לו, מאז העלייה התאילנדית הפסקנו.

דב אקשטיין: אני חושב שצמצום העובדים הזרים בבנייה שכבר הגיעה ל-7000 וצריך להוריד את זה לאפס, צמצום העובדים הזרים בחקלאות שזה מנגנון שיזמתי יחד עם משרד האוצר בתהליך של הרחבה.

דב אקשטיין: יש שם סבסוד של 40 מיליון שקל ל-5 שנים לעידוד תעסוקה, סבסוד מיכון ותוכנית להחלפת העובדים הזרים הקבועים בעונתיים.

דב אקשטיין: זהו מסלול שתהיה לו השפעה משמעותית על הסקטור שהוא בעצם רוב האנשים האחרים שעובדים בענף הזה.

דב אקשטיין: זה אמנם ענף קטן אבל הוא משמעותי.

דב אקשטיין: עובדים 142 אלף ישראלים בענף הבנייה.

דב אקשטיין: מתוכם מחצית, 75 אלף ערביי ישראל.

דב אקשטיין: השכר הממוצע לפני נתוני למ"ס של העובדים בענף הבנייה הוא מעל לשכר הממוצע של העובדים הערבים.

דב אקשטיין: ב-8 השנים האחרונות הצטרפו לענף עם יציאה של זרים 35 אלף ישראלים מהם יותר מ-20 אלף ערביי ישראל.

דב אקשטיין: אנחנו יודעים שהם באים מהגליל.

דב אקשטיין: אנחנו רואים אותם על כביש 6 בשעה ארבע או חמש בבוקר נוסעים למרכז הארץ.

דב אקשטיין: התהליך הזה והחשיבות של הענף הזה עם כל השאיפות הטובות לשוויון הזדמנויות ותיכף ידברו על בנק ישראל, זהו ענף שבעתיד הקרוב יש לו מקום מרכזי להעלאת ההכנסה בתעסוקה של הסקטור הערבי והוא ברכה למשק הישראלי.

דב אקשטיין: הוא לווה בחמש שש השנים האחרונות בתיעוש הענף.

דב אקשטיין: הענף עבר תיעוש משמעותי ואני מקווה שמסגרת צוות שאני נמנה עימו, זה צוות של תעסוקת פלשתינאים שגם עוסקים בענף הזה בצורה משמעותית ומתחרים עם ערביי ישראל בענף הזה אנחנו נבנה מנגנון הסדרה לפי סעיף 2 של הצוות שקם בהחלטת ממשלה הוא איך לאפשר תעסוקת פלשתינאים מבלי לפגוע בתעסוקה ובשכר של ישראלים.

דב אקשטיין: אנחנו עובדים על זה ואני מקווה שזה ילווה גם בתיעוש יתר של הענף ובעידוד יתר של האוכלוסייה הערבית לעבודה בשכר גבוה במידה והם ירצו כמובן.

אחמד טיבי: תודה רבה לפרופסור אקשטיין, המשנה לנגיד בנק ישראל, גם על הדברים וגם על המצגת המעניינת.

אחמד טיבי: בדברים שנאמרו יש אלמנט שעובר תמיד בדיוני הוועדה גם לגבי תעסוקת נשים אבל גם לגבי העלאת שיעור הערבים בשירות הציבור, הנושאים שהם, התחבורה, שנית גני ילדים.

אחמד טיבי: שניהם הם אלמנטים שאם יתקיימו יעלו את שיעור תעסוקת הנשים הערביות באופן דרסטי.

אחמד טיבי: נשים ערביות בניגוד לסטריאוטיפ הקיים רוצות לצאת להשתלב במעגל העבודה.

אחמד טיבי: אי קיום שני האלמנטים האלה משאיר את שיעור הנשים הערביות כל כך נמוך, פוגע בפריון החברה הערבית עצמה אבל גם מחסל אלמנט הצמחת המשק כולו.

אחמד טיבי: בשימת לב למה שקורה במדינות ערב אחרות שיש בהן עלייה מטאורית בתעסוקת נשים, ראה לבנון, ראה ירדן, תרומה אדירה למשק הלאומי המקומי במדינות ערב ככל ששיעור תעסוקת הנשים גובר.

אחמד טיבי: ולכן שני האלמנטים האלה חשובים.

אחמד טיבי: יש שיעור השתתפות יחסית גבוה של חברי כנסת בדיון הזה.

אחמד טיבי: השתתפות 6 חברי כנסת בדיוני ועדה פרלמנטרית בכנסת זה מספר שיא.

אחמד טיבי: יש ועדות שמתקיימות עם חבר כנסת אחד ומתקבלות שם החלטות פה אחד.

נאדר אלקאסם: במנהל נציבות שירות המדינה זיהינו את החשיבות של הנושא ולכן אנחנו מתחילים להקצות משרות לבני האוכלוסייה הערבית באגף מעונות יום כדי להגביר את ההסברה במגזר שיהיו מודעים לחשיבות של הנושא.

נאדר אלקאסם: אני מקווה שבקרוב ייקלטו עובדים שם ויתחילו להסדיר את הנושא הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה מר קאסם.

אחמד טיבי: מר קאסם עובד בנציבות שירות המדינה בדיוק בתחומים שעליהם מופקדת הוועדה.

אחמד טיבי: חבר כנסת מג'אדלה ביקשת להגיב על דברי המשנה לנגיד, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: נהניתי לשמוע את דבריך.

גאלב מג'אדלה: עד כאן כולנו מסכימים.

גאלב מג'אדלה: הוועדה שאתה עומד בראשה, מי נמנה עליה?

דב אקשטיין: 19 חברים ועוד 6 משקיפים.

דב אקשטיין: ויש ערבי אחד.

דב אקשטיין: שר התמ"ת מינה את הוועדה.

דב אקשטיין: אני היושב ראש יחד עם יוג'ין קנדל ממשרד ראש הממשלה.

דב אקשטיין: שרון קדמי, מנכ"ל באופן טבעי.

דב אקשטיין: אסתר דומינסיני מנכ"לית הביטוח הלאומי באופן טבעי.

דב אקשטיין: חיים שני מנכ"ל אגף תקציבים.

גאלב מג'אדלה: אחד כמו כבודו עומד בראש ועדה כזאת והיה מעיר להם, אני רוצה שתזמנו שלושה ארבעה חברים ערבים, אחד מהתעשייה, אחד נציג ציבור, אישה מהתחום הסוציאלי.

גאלב מג'אדלה: אני מצטער מאוד, אתם לא יכולים לחשוב במקומנו.

גאלב מג'אדלה: גם אם אתם חושבים טוב בשבילנו.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אתה לא יחידי.

גאלב מג'אדלה: אלי הורוביץ ואלי פוגל התנדבו יחד עם עוד 21 חברי לתת לישראל המלצות שאנחנו נהיה מתוך 15 המדינות ב-28.

גאלב מג'אדלה: הם אמרו, הבעיה האמיתית שלהם, חרדים וערבים זה 45% מתחת לקו העוני.

גאלב מג'אדלה: אם לא נעלה אותם מעל לקו העוני ישראל לא תהיה אחת מ-15 המדינות ב-28.

גאלב מג'אדלה: ההמלצה היא מאוד טובה.

גאלב מג'אדלה: סמכתי בשתי ידיים בתור חבר ממשלה.

גאלב מג'אדלה: הסתכלתי בהרכב של 21 המתנדבים אין לו חברים ולא ערבים.

גאלב מג'אדלה: אם קאסם יושב מהנציבות אז זה רק מחזק את מה שאני אומר.

גאלב מג'אדלה: כל הדברים שמנית הם מצוינים.

גאלב מג'אדלה: אם לא תשכנעו את היהודים פסיכולוגית שלטובת היהודים הערבים צריכים להפסיק להיות עניים הערבים יישארו עניים.

גאלב מג'אדלה: כמו שהרצל שכנע את העולם, אם אתם רוצים להתפטר מהצרות של היהודים בכל מקום באירופה, תקימו להם מדינה.

גאלב מג'אדלה: הפוך על הפוך.

גאלב מג'אדלה: עכשיו זה עניין של מדיניות ומדיניות זה תקציב ותקציב זו התשובה.

גאלב מג'אדלה: אני קיבלתי משרד עם 3.1 עובדי ערבים.

גאלב מג'אדלה: היתה לי מדיניות ברורה.

גאלב מג'אדלה: זה שחטפתי על זה ביקורת אני רק שמח.

גאלב מג'אדלה: העליתי את מספר העובדים תוך שנתיים ל-11.6.

גאלב מג'אדלה: עברתי את החלטת הממשלה 8% בעוד כמה אחוזים וכולם במכרז ואנשים אמיתיים ומרביתם אני אפילו לא מכיר.

גאלב מג'אדלה: באה השרה אחריי פיטרה 5.

גאלב מג'אדלה: כמעט 4%.

גאלב מג'אדלה: ואני לא רוצה להרחיב על הפיטורים האלה.

גאלב מג'אדלה: מה שאני אומר שזה מדיניות.

גאלב מג'אדלה: אתה דיברת עכשיו על נשים.

גאלב מג'אדלה: תרשום לך נתון, קרוב לעשרת אלפים מורים ומורות יש להם BED ביד, יושבים בבית ללא תעסוקה.

גאלב מג'אדלה: אין שעות במשרד החינוך.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר תחבורה כדי לעודד יציאה לעבודה.

גאלב מג'אדלה: יש לך כאן עשרת אלפים שרוצים לעבוד.

גאלב מג'אדלה: הם לא צריכים לא תחבורה ולא משפחתונים כי מרבית המורות האלה רווקות.

גאלב מג'אדלה: אפילו שרת החינוך כשאמרתי לה את הנתון הזה כמעט לא האמינה לי.

גאלב מג'אדלה: העניין הוא מדיניות.

גאלב מג'אדלה: אם לא יובן שהבית שלך בסכנה כאשר ביתו של השכן שלך רעב.

גאלב מג'אדלה: ..

דב אקשטיין: קודם כל אני מסכים איתך.

דב אקשטיין: אני ממלא את החסר בידע שלי זה על ידי ביקורים בסקטור הערבי.

דב אקשטיין: בתחילת דבריי סיפרתי על ביקור ברהט.

דב אקשטיין: אני עושה את זה לעיתים מזדמנות.

דב אקשטיין: גם העבודה פה עשינו אותה בשיתוף ועשינו אותה עם היימן סייף ואני עובד איתו ועם הצוות שלו.

דב אקשטיין: אני מסכים איתך לחלוטין מאוד היבטים.

דב אקשטיין: זה עניין של מדיניות.

דב אקשטיין: בתחילת דבריי ציינתי את החשיבות של קיום ממונה על הנושא של תעסוקה ומינוי אדם מרכזי בתחום התמ"ת שתפקידו יהיה קידום אוכלוסיית המיעוט הערבי.

קריאה: אתה דיברת על ממונה על העבודה במשרד התמ"ת.

קריאה: גם ממונה על תעסוקת ערבים במשרד?

דב אקשטיין: מתחתיו יש משבצת שנקרא פרויקטים מיוחדים ובתוך הפרויקטים המיוחדים , בדוח מופיע, פרויקטים מיוחדים, מרכיב מרכזי וראשון במעלה זה סקטור המיעוטים וזה אדם מיוחד שאחראי על זה ולפי הבנתי כבר מונה היום בן אדם דווקא לתפקיד הזה.

דב אקשטיין: מכל התפקידים שמינה השר לכל הפרויקט שלנו זה התפקיד הראשון.

דב אקשטיין: אני מחזק את הנקודות שלכם.

דב אקשטיין: אני בהחלט רואה את המשימה של הגברת התעסוקה והקטנת העוני.

דב אקשטיין: אני לא סתם עוסק בזה.

דב אקשטיין: זה לא תחום העיסוק של בנק ישראל ברמה כזו פרטנית.

דב אקשטיין: אני חושב שזו משימה מספר 1 במשק הישראלי הרבה שנים.

דב אקשטיין: יש לי את ההזדמנות אולי להשפיע על זה לפחות בצד הקונספטואלי.

דני גרא: פרופסור אקשטיין אני בטוח שעבודת הוועדה היתה רצופה כוונות טובות.

דני גרא: ובאמת ישנם כאן מכשירים כלכליים חלקם ניסויים שיכולים לגרום להגברת התעסוקה, להגברת הצמיחה במשק.

דני גרא: אבל בוא נדבר רגע אחד על תעסוקת ערבים.

דני גרא: ראשית יש ממונה על תעסוקה ערבית בשירות הציבורי במדינת ישראל.

דני גרא: ממשלת ישראל קיבלה החלטת ממשלה ב-2004, לא יישמה אותה.

דני גרא: האריכה אותה ל-2008, לא יישמה אותה.

דני גרא: האריכה אותה ל-2010 , לא יישמה אותה.

דני גרא: עכשיו אנחנו מתקדמים ל-2012 ולא הולכת ליישם אותה.

דני גרא: כלומר יש ממונה.

דני גרא: מונה פקיד מטעם הממשלה לעשות את זאת.

דני גרא: הוא היה ממונה על הביצוע של זה בכל החלטות הממשלה שלא בוצעו ולא החליפו אותו.

דני גרא: אז מי לידי יתקע כף?

דני גרא: אתה צריך לבוא לשכנע לא אותי, את הוועדה שהממונה על העבודה במשרד המסחר, התעשייה והתעסוקה הוא זה שיביא להגברת תעסוקת ערבים, לא בשירות הציבורי בממשלה, בכלל המשק.

דני גרא: כאשר הממשלה עצמה כמעסיק לא מצליחה לעשות את זה בתוך הגוף שלה שזו הממשלה.

דני גרא: בואו נהיה צנועים ואני מבקש מהוועדה מעט צניעות, ללמוד את הנושא הזה.

דני גרא: וכאן אני עובר ממש בנקודות לדברים הבאים.

דני גרא: האם חשבתם מדוע שיעור התעסוקה בין גילאי 20-24 בסקטור הערבי נמוך?

דני גרא: יש לזה שתי תשובות.

דני גרא: הרי הם רוצים לעבוד.

דני גרא: הם לא נוסעים לטיולים בהודו או לדרום אמריקה אחרי שירות צבאי.

דני גרא: אז פעם אחת לימודים כמו כולם.

דני גרא: לכן אתה מגדיל את זה ל-56%.

דני גרא: הדבר הראשון הוא שאותו צעיר ערבי שהוא פעם ראשונה צריך להתנסות בקבלה לעבודה.

דני גרא: הוא הולך כעלה נידף, מפוחד.

דני גרא: והמכה בסירוב הראשון, והמכה בסירוב השני והשלישי והרביעי.

דב אקשטיין: על זה יש לנו התייחסות.

דב אקשטיין: יש את כל הנושא של תוכניות מלימודים לעבודה.

דב אקשטיין: כל התהליך הזה, זה אחד הדברים שחסרים במיוחד לסקטור הזה ובמיוחד לקבוצת האוכלוסייה שאתה מדבר עליה.

דב אקשטיין: פה אני אמרתי שאנחנו חושבים שזה נושא מרכזי.

דב אקשטיין: אני אגיד שוב, אנחנו מיקדנו את זה, זה נושא שדורש לדעתי הרבה מעבר למה שהוועדה שלנו עשתה.

דב אקשטיין: אני אגלה לכם.

דב אקשטיין: אם הייתי צריך לבחור נושא אחרי שאני גומר את הדוח הזה, להתעסק בו, זה הנושא הזה.

דני גרא: זה הנושא הראשון, עתודות.

דני גרא: עתודות של אנשים מהלימודים, מהמכללות, מהאוניברסיטאות לתוך המשרדים.

דני גרא: אתה יכול לתת תמריץ, מס הכנסה שלילי, כל תמריץ שהוא לעבודה אבל אם בנק ישראל יקבל רק 0.7% עובדים ערבים אז מה הטעם בתמריץ כשרואה החשבון הצעיר לא מתקבל אצלך לעבודה?

דני גרא: אתה לא כראש הוועדה אלא כמשנה לנגיד.

דני גרא: והדבר הזה כולל את כלל המשק הציבורי וזה משליך לכלל המשק.

דני גרא: זה משליך למערכת הבנקאית שאתה כבנק ישראל הרגולטור שלו.

דני גרא: בבנקים אין ערבים בתפקידים ניהוליים בכירים וידיהם של מנהלי סניפים ערביים בישובים הערבים כבולות הרבה יותר מאשר מנהלי סניפים בישובים היהודים, ברמת גן, בהרצלייה, בתל אביב וכולי.

קריאה: זה טוב או רע?

דני גרא: זה נורא.

דני גרא: זה נורא כי זה לא מאפשר פיזור כלכלי כי אם קבלן ערבי צעיר שרוצה לגדול והחשבון שלו מתנהל באום אל פאחם יודע שהוא לא יודע להתפתח, הוא צריך לעבור לנתניה.

גאלב מג'אדלה: לגבי הבנקים.

גאלב מג'אדלה: ישנם מנהלי בנקים ערבים בדיסקונט, יש להם סמכויות.

גאלב מג'אדלה: יש מנהלי בנקים בבנק לאומי.

גאלב מג'אדלה: ברגע שאתה אומר אמירה כזאת- - -

דני גרא: הדבר המרכזי בעניין הוא באמת יצירת משהו אחר.

דני גרא: הצעירים היום אומרים לשנות את הדיסקט.

דני גרא: מרכז אורבני באזור הערבי הוא פיתוח לאזור כולו, לרשות המקומית, למרכזי החינוך ולא לחשוב רק על הסעה החוצה כמו שלא לחשוב גם רק על הערבים כעתודה לפועלים חקלאיים.

דני גרא: זה נכון.

דני גרא: גם זה קיים.

דני גרא: כי אם לא יהיו עובדים זרים, אני מסכים איתך.

דני גרא: אבל לא רק זה.

דני גרא: וכאן באמת המובילים של המשק הציבורי חשובים מאוד מאוד.

דני גרא: לא מספיק לשים את זה על שקף.

דני גרא: נדרשת מובילות מעשית עם אחריות.

דני גרא: ועד היום לצערנו, ואנחנו יושבים בוועדה הזאת כבר שנתיים וחצי, הממשלה כשלה באחריותה כמעסיקה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: לפני שהמשנה לנגיד יענה ביקש חבר הכנסת מגלי והבה.

מגלי והבה: אני מרגיש את החובה להשמיע את הדברים.

מגלי והבה: אחד הדברים שחורים לי (א) כל הזמן היתה הסיסמה של חבר הכנסת ויושב ראש הוועדה אחמד טיבי, כמה עובדים ערבים יש בבנק ישראל.

אחמד טיבי: בניתי על זה קריירה.

מגלי והבה: אתה בנית על זה קריירה, השיער האפיר והשנים עוברות.

מגלי והבה: זה סיפור שלא נגמר וזה מחייב החלטה וביצוע.

מגלי והבה: אין שום דבר אחר חוץ מלקבל החלטות ולבצע.

מגלי והבה: במשך 2004-2010 יש אמירה אחת שכבר נמאסתם, אלה מקבלי ההחלטות שאומרים הנה עוד ועדה ועוד ממונה, זה לא יוביל לשום דבר.

מגלי והבה: צריך לקבל החלטה ולהתחיל לבצע וליישם.

מגלי והבה: הדבר השני, אני רואה את עצמי פה נציגם של אותם עשרות חיילים משוחררים, הדרוזים, הצ'רקסים, גם בדואים, אין לך טענה נגד הדבר הזה שאתה אומר אולי באיזשהו שלב אני יכול להכניס אותם למקום הזה, הם לא יכולים להשתלב בגלל שיקולים כאלה ואחרים.

מגלי והבה: אני רוצה להשמיע את הקול של אותם חיילים שזועק לשמיים.

מגלי והבה: אתה היום בא ואומר, יש את השירות האזרחי.

מגלי והבה: כבר 1450 ערבים הלכו לשירות שזו שנת שירות.

מגלי והבה: לא אמרנו מילה על הנושא הזה.

מגלי והבה: אוקיי הלכו לשירות אזרחי שיבושם להם.

מגלי והבה: אבל אותם חיילים שמגיעים לגיל 18, משרתים 3 שנים, אחר כך חוזרים, אין שום סיבה שלא תהיה להם מסגרת, לקחת קבוצות, להכשיר אותם ולהוביל אותם שייקלטו במשק ביתר קלות, ומכך להשליך על שאר אוכלוסיית המיעוטים.

סעיד נפאע: לא על חשבון האחרים.

מגלי והבה: לא על חשבון האחרים.

מגלי והבה: אני בא לדבר על זכותם של אותם אנשים.

מגלי והבה: הסכסוך ייגמר יום אחד, שלום יהיה ומדינה פלשתינית תקום.

אחמד טיבי: תודיע לי מתי כי הלו"ז שלי צפוף.

מגלי והבה: אלה שרוצים לחסל את מדינת ישראל, אין להם מקום.

מגלי והבה: ואלה מקרב היהודים שלא רוצים את הפלשתינים על ידם גם אין להם מקום.

מגלי והבה: אנחנו צריכים את הקבוצה שרוצה שיהיו פה שתי מדינות, שלום בין שני העמים.

מגלי והבה: אבל הנושא שאני רוצה להדגיש, דאגה לקליטתם של אותם חיילים משוחררים ולא כמו שחברי ראלב מג'אדלה אומר, לא על חשבון האחרים, לא במסגרת הקצאה אחרת, עם האחרים, ולטפל בהם.

מגלי והבה: כי אחרת אנחנו חוטאים פעמיים.

מגלי והבה: פעם אחת שהם עושים את המוטל עליהם, פעם שנייה, שלא מקבלים אותם לעבודה ואחרים שלא התגייסו מתקבלים על חשבונם.

אחמד טיבי: תודה רבה חבר הכנסת מגלי והבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת נאפע.

סעיד נפאע: בינתיים יש לי רק שאלה.

סעיד נפאע: האם מתוך ההתרשמות שלך, מתוך העבודה שלך במסגרת הוועדה הזו וגם במסגרות האחרות אתה מרגיש שישנה הטמעה שתאפשר לכל האוכלוסיות החלשות לעבוד?

סעיד נפאע: כי לדעתי זה נקודת המוצא לכל הסוגיה הזאת.

אחמד טיבי: אולי נשמע את חבר הכנסת עמאר, אחרון המבקשים בשלב זה, אחר כך אדוני יענה.

אחמד טיבי: בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כאן צריך להיות שינוי תפיסה, גם בממשלה, גם בסקטור הפרטי.

חמד עמאר: כי ברגע שאנחנו באים ואומרים יש לנו 0.6% מועסקים ערבים במשרדי ממשלה אנחנו שוכחים את הסקטור הפרטי וחברות ציבוריות שגם שם לא בא לידי ביטוי ייצוג המיעוטים.

חמד עמאר: הוועדה יכולה לתת המלצות הכי טובות, השאלה היא יישום.

חמד עמאר: אתה בא ואומר, תחבורה ציבורית.

חמד עמאר: אני הייתי במשרד התחבורה.

חמד עמאר: אני מכיר את זה טוב.

חמד עמאר: אני יודע מתי תהיה לנו תחבורה ציבורית בכל ישוב ערבי וכמה זמן זה ייקח.

חמד עמאר: צריך להיות שינוי תפיסה.

חמד עמאר: לדעת שאנחנו הולכים לקלוט בני מיעוטים גם במשרדי ממשלה, גם בסקטור הפרטי.

חמד עמאר: כך אפשר להתקדם.

חמד עמאר: אני שמעתי ממך נתון מדהים.

חמד עמאר: 142 אלף עובדים בבנייה, מתוכם 75 אלף ערבים.

חמד עמאר: 20%.

חמד עמאר: וכמה מועסקים בחקלאות?

חמד עמאר: ומה עם הגופים האחרים?

חמד עמאר: מה עם ההיי טק?

חמד עמאר: מה עם התעשייה?

חמד עמאר: שום ועדה לא תעזור.

חמד עמאר: אני מצטער להגיד לך.

חמד עמאר: אתה יכול להמליץ המלצות הכי טובות.

חמד עמאר: אם לא יהיה שינוי תפיסה שאנחנו באים ועוזרים למגזר הערבי.

חמד עמאר: גם אם אני אפעיל אוטובוס מבית ג'אן לכרמיאל שיצא כל 5 דקות, לא כל שעה, השאלה אם אני אמצא מקום עבודה בכרמיאל שיקלוט את אותו בחור שיגיע לכרמיאל.

חמד עמאר: הוועדה צריכה להיכנס לעומק הדברים.

חמד עמאר: אני לא ראיתי התייחסות לחיילים משוחררים בני מיעוטים.

דב אקשטיין: סליחה.

דב אקשטיין: אבל אני כן התייחסתי לכך.

דב אקשטיין: יש התייחסות לגילאים 20-24.

חמד עמאר: אבל לא דיברת על חיילים משוחררים שעשו שירות של 3 שנים.

חמד עמאר: ברגע שאנחנו נכוון לאייש את המשרות של סמנכ"ל, או ראש אגף שהוא יכול לפלס את הדרך לבני מיעוטים, ברגע שנקלוט מנכ"ל בחברה ממשלתית, כמו שהודגש.

חמד עמאר: אני הכנסתי 3% יצאתי עם 11.6%.

חמד עמאר: זה אני רוצה לראות.

חמד עמאר: אני מבטיח ליושב ראש הוועדה, כל עוד אתה בכנסת אתה תעמוד בראש הוועדה הזאת.

חמד עמאר: יהיה 6.2% או 4.5% בין המספרים האלה זה ינוע.

דב אקשטיין: אני אעיר שתי הערות.

דב אקשטיין: יש את הנושא של שוויון ההזדמנויות שמבוסס על הבעיה חברתית תרבותית.

דב אקשטיין: זה קיים בכל העולם.

דב אקשטיין: זה נושא מהותי ואין ספק שיש חסם מרכזי ואין ספק שזה דבר אדיר שאתם עובדים עליו.

דב אקשטיין: זה דבר שייקח שנים, דורות.

דב אקשטיין: כך זה קורה בכל העולם.

דב אקשטיין: תיקחו את מצב הכושים בארצות הברית, האפרו אמריקאיים.

דב אקשטיין: יש חסמים שאפשר לשנות אותם מחר בבוקר עם תקציב נאות.

דב אקשטיין: אבל זה לא מספיק, צריך לשים מישהו אחראי שיהיה אמון על זה.

דב אקשטיין: זה מה שהוועדה שלנו עשתה.

דב אקשטיין: זה עיקר תשומת הלב של הוועדה.

דב אקשטיין: אני לא אומר שהנושאים האחרים לא חשובים.

מגלי והבה: העולים החדשים שהגיעו אתמול, ועיני לא צרה באף עולה חדש, בכל מקום נכנסים בלי כל התנאים האלה, בלי כל הוועדות האלה, והם מקבלים תפקידים, והם נכנסים לחברות ולמקומות עבודה.

דב אקשטיין: הם לא מופלים.

דב אקשטיין: אני יליד ישראל, אימא שלי הגיעה מאוקראינה בשנת 1936.

דב אקשטיין: אני התחנכתי בקיבוץ של השומר הצעיר, קיבוץ יקום.

דב אקשטיין: כשאני הייתי ילד ביקום היה נוער ערבי.

דב אקשטיין: ואני למדתי עם מוחמד לקלוע ברוגטקה על ציפורים.

דב אקשטיין: לפני שבוע הלכתי לבקר בשני מפעלים בתעשייה הקיבוצית.

דב אקשטיין: הייתי בחניתה.

דב אקשטיין: מפעל מדהים.

דב אקשטיין: מנהל המפעל בחניתה התאונן שאין לו עובדים.

דב אקשטיין: אמרתי לו, למה אין לך עובדים?

דב אקשטיין: יש בעכו 11% אבטלה.

דב אקשטיין: הוא אמר, אצלי בקיבוץ יש בעיה בנושא הזה.

דב אקשטיין: אחרי חניתה הגעתי לקיבוץ ברעם.

דב אקשטיין: חניתה שייכת לזרם אחדות העבודה.

דב אקשטיין: ברעם שייך לזרם השומר הצעיר.

דב אקשטיין: הציגו לי מצגת.

דב אקשטיין: הראו לי את כל העובדים.

דב אקשטיין: אמרו לי, אנחנו עובדים על זה שיהיו לנו עובדים מחורפיש ומהכפר הערבי ומהצ'רקסים ומכולם.

דב אקשטיין: 50% מהעובדים אצלם לא יהודים.

דב אקשטיין: זו דוגמה לבעיות תרבותיות קשות שמלוות את החברה הישראלית.

דב אקשטיין: הנושא של שילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה והעלאת השכר והורדת העוני זו אחת המשימות הכי חשובות של מדינת ישראל.

דב אקשטיין: אני אומר את זה בכינוסים.

דב אקשטיין: אני מפנה את זמני לזה.

דב אקשטיין: אני מבקר במקומות שונים.

דב אקשטיין: אני אומר לכם את זה כאן במלוא האחריות.

דב אקשטיין: יכול להיות שאני יכול לעשות יותר, גם בבנק וגם בחיים האישיים שלי.

דב אקשטיין: אבל זאת ההסתכלות שלי ורוב ההסתכלות שלנו בוועדה זו הסתכלות על אותם חסמים שאפשר לפתור אותם במיידית.

דב אקשטיין: יכול להיות שאני טועה.

דב אקשטיין: התשובה שלי לנקודה הזו שזה נושא מהותי מאוד חשוב שבוועדה לצערי עוד לא הגענו לעומק הנושא, לפתור פתרונות אקטיביים כדי שנראה שהם ישימים.

דני גרא: אתה יכול ללכת לשניים שלושה דברים כדוגמאות מוחשיות של מה ניתן לעשות.

דני גרא: חבר הכנסת מג'אדלה אמר לך שיש עשרת אלפים מורים.

דני גרא: אין כיתות לימוד.

דני גרא: חסרות 6000 כיתות לימוד בסקטור הערבי ובסקטור היהודי.

דני גרא: זו רק דוגמה אחת.

דב אקשטיין: אבל אנחנו התעסקנו בכלים במשרד התמ"ת.

דב אקשטיין: בכל הכלים שהתעסקנו נתנו העדפה שמתמקדת באוכלוסייה לא מועסקת ובאוכלוסייה עם השכלה נמוכה ובאופן טבעי הלכנו ולמדנו את הנושא דרך הסקטור הערבי באופן פרטני.

דב אקשטיין: נכון שלא היו חברי כנסת ערבים אבל אנחנו כן ביקרנו וכן דיברנו עם אנשים.

דב אקשטיין: אני לא אומר שענינו על הכול.

דב אקשטיין: רק אמרתי עשיתי כמיטב יכולתי.

סעיד נפאע: אני לא הסתפקתי בתשובה שנתת.

סעיד נפאע: אתה אמרת באופן המפורש ביותר ויצוין הדבר בגילוי לב.

סעיד נפאע: יש שוני תרבותי, יש איבה.

סעיד נפאע: אמרת שזה עניין שייקח דורות.

סעיד נפאע: לא תהיה וועדה לפי הקצב הזה.

סעיד נפאע: אני משוכנע עד מעמקי ליבי שאם פרנסי המדינה הזו ישכילו ויבינו שאם המצב הזה יימשך הן אצל הערבים והן אצל החרדים, לכן אמרתי חבר הכנסת מג'אדלה שם את האצבע.

סעיד נפאע: העניין הוא עניין של אינטרס על אף כל מה שטמון בלבבות האנשים.

סעיד נפאע: חשוב מאוד לשמוע מאדם במעמדך שמתעסק בדברים האלו ולשאול אותך אם אכן אתה מרגיש שישנה איזושהי הטמעה לעניין הזה.

אחמד טיבי: אני אבקש ממך בשלב זה לא לענות.

אחמד טיבי: אולי תענה יותר מאוחר.

אחמד טיבי: אלה שביקשו לשאול נדחה אותם לאחר הדברים והנתונים החשובים הספציפיים על בנק ישראל של מנכ"ל בנק ישראל מר חזי כאלו.

אחמד טיבי: אנחנו הפננו אליו שאלות לגבי מספר המועסקים הערבים בבנק.

אחמד טיבי: חלק מהשאלות נענו, חלק מהשאלות לא נענו.

אחמד טיבי: אנחנו ביקשנו לדעת מה סך כל העובדים, סך כל העובדים בעלי תואר אקדמי, 3 התמחויות אקדמיות שכיחות, כמה עובדים קלט הבנק ב-2009?

אחמד טיבי: כמה עובדים קלט הבנק ב-2008?

אחמד טיבי: 2007?

אחמד טיבי: כמה עובדים בעלי שלושה דירוגי התפקידים הבכירים?

אחמד טיבי: האם מכהן ערבי בתפקיד כזה?

אחמד טיבי: אם לא, מדוע?

אחמד טיבי: מה הצעדים הארגונים שביצע בנק ישראל עד כה כדי לקדם את החלטת הממשלה 2579 מנובמבר 2007 שמדברת על 10% ערבים עד סוף 2012.

אחמד טיבי: האם היתה תוכנית עבודה לביצוע?

אחמד טיבי: מה התוצאות?

אחמד טיבי: מה הקשיים?

אחמד טיבי: מה המסקנות?

אחמד טיבי: האם לבנק ישראל יש תוכנית עבודה לקליטת עובדים ערבים בשנים 2010 -2012?

אחמד טיבי: אם כן, מה עיקרי התוכנית?

אחמד טיבי: אם לא, האם בכוונת הבנק לתכנן תוכנית כזאת?

אחמד טיבי: וכיצד מגדיר בנק ישראל את תוצאות הארגון עד כה בתעסוקת ערבים ומה הסבר הבנק לתוצאות האלה?

אחמד טיבי: חזי כאלו, מנכ"ל הבנק בבקשה.

אחמד טיבי: כתוב יגיע שירות העובדים הערבים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: הבנק הוא רשות סטטוטורית שרוח החוק לפי היועץ המשפטי לממשלה, חל גם עליהם.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

חזי כאלו: קודם כל אני מברך את הוועדה על העבודה.

אחמד טיבי: תודה שהופעת בפני ועדת החקירה.

אחמד טיבי: עכשיו אתה יודע מה זה להיות נחקר במיוחד על ידי ערבי.

אחמד טיבי: בבקשה תמשיך.

חזי כאלו: ישנם כאן אנשים שאני בקשר איתם גם מתוקף תפקידיי הקודמים, גם הייתי למעלה מ-10 שנים סמנכ"ל משאבי אנוש בשירותי בריאות כללית.

חזי כאלו: אני מאוד קרוב לתחום הערבי.

חזי כאלו: עשיתי הרבה מאוד פעולות על מנת לשלב ערבים, משכילים ערבים ובעלי מקצוע כך שהנושא בהחלט קרוב לליבי.

חזי כאלו: אני שותף גם למה שאמר צביקה וגם למה שאמרו אחרים שזה בסך הכול משימה לאומית.

חזי כאלו: לא רק שהשילוב של ערבים ישראלים בשוק העבודה מתחייב משיעורם באוכלוסייה אלא הוא גם אינטרס ישראלי מובהק.

חזי כאלו: אני מאמין בזה ואני חושב שככל שערבים ישראלים ירגישו יותר משולבים בכלכלה ובחברה ובפוליטיקה ובכל החיים כך יהיה טוב לא רק לערבים עצמם שזה חשוב אלא גם ליהודים.

חזי כאלו: אני מאוד מאמין בעניין הזה.

חזי כאלו: לכן אני באופן אישי מאוד מתחבר לנושא הזה.

חזי כאלו: אני רוצה להציג לכם את הנתונים.

חזי כאלו: לצערי הם לא מספיק מרשימים.

חזי כאלו: בסך הכול בנק ישראל מונה כ-700 עובדים.

חזי כאלו: בעצם יש לבנק שני אתרים.

חזי כאלו: האתר המרכזי הוא בירושלים.

חזי כאלו: למעלה מ-600 עובדים נמצאים כאן בירושלים.

חזי כאלו: עוד פחות ממאה נמצאים בשני מבנים בתל אביב, ברחוב יבנה וברחוב לילינבלום.

חזי כאלו: היחידה המרכזית שלנו בתל אביב זו היחידה של פיקוח על הבנקים.

חזי כאלו: אין לנו סניפים נוספים.

חזי כאלו: אין לנו כוונות לפתוח סניפים נוספים.

חזי כאלו: אני אומר את זה כי בתהליך הגיוס שעשינו בשנתיים האחרונות שהיה די מואץ הגיעו כמה עשרות מועמדים.

חזי כאלו: בהחלט עלה הנושא הזה.

חזי כאלו: הגיעו הרבה מאוד מועמדים מהצפון ומהמשולש.

חזי כאלו: רוב המשרות שנקלטו היו בירושלים ולא בתל אביב.

חזי כאלו: הריחוק כמובן הוא בעיה.

חזי כאלו: יש לנו אחד מחמשת העובדים, הוא ראש תחום מערכות זהב, מערכות סליקה, מערכת מאוד מרכזית של הבנק שהוא מאזור נצרת.

חזי כאלו: הוא מגיע כל יום מנצרת.

חזי כאלו: סיפור לא פשוט.

חזי כאלו: טאלה טבולל מי שמכיר אותו.

חזי כאלו: אז הנושא הזה בהחלט עלה.

חזי כאלו: ב-2009 היה מבצע גיוס גדול.

אחמד טיבי: עשיתם גיוס אקטיבי?

חזי כאלו: עשינו גיוס אקטיבי.

חזי כאלו: פרסמנו מודעות בשפה הערבית.

חזי כאלו: אני פניתי והפעלתי את קשריי.

חזי כאלו: אני מכיר הרבה מאוד אנשים במגזר הערבי.

חזי כאלו: פניתי אליהם.

חזי כאלו: חלק נפל בנושא הריחוק, חלק נפל בנושא השכר.

דני גרא: נציבות שירות המדינה מאפשרת השתתפות בשכר דירה.

חזי כאלו: אין אצלנו דבר כזה.

חזי כאלו: אנחנו לא יכולים לפי הנהלים שלנו לאפשר השתתפות בשכר דירה.

דני גרא: לא.

דני גרא: לא.

דני גרא: אנשים שגרים רחוק, זה חלק מהעידוד הממשלתי.

דני גרא: החלטת הממשלה מדברת על זה.

חזי כאלו: לא החלנו את זה אצלנו.

חזי כאלו: אנחנו מעודדים אנשים לעבור.

חזי כאלו: יש ערבים ישראלים שלומדים בירושלים.

חזי כאלו: יש ערבים ישראלים שעובדים בירושלים, בבתי חולים וגרים גם במזרח ירושלים וגם במערבה.

חזי כאלו: זה בהחלט נושא שעלה.

חזי כאלו: אם אני בא ומסתכל בעצם מה קרה בסינון, זה הנושא של רמת השליטה בעברית ובאנגלית.

חזי כאלו: כמעט מחצית מעובדי הבנק הם עובדים מקצועיים.

חזי כאלו: זה כלכלנים, רואי חשבון, בוגרי מנהל עסקים, משפטנים, מבקרים.

חזי כאלו: אלה התחומים שעליהם אני מדבר.

חזי כאלו: אני לא מדבר על פקידים ופקידות.

חזי כאלו: אנחנו לא התעסקנו באלה האחרונים.

חזי כאלו: הגיוס רובו ככולו היה בתחום המקצועי.

חזי כאלו: לא לכולם היתה הרמה הנדרשת בידיעה בעברית או באנגלית.

חזי כאלו: אנחנו בעקבות השיחות, הרי זו לא פעם ראשונה שהנושא הזה עולה, אחת השיחות הראשונות שחבר הכנסת טיבי יזם זה היה עם הנגיד.

חזי כאלו: גם אנחנו נפגשנו ושוחחנו על העניין הזה.

אחמד טיבי: אני התחלתי עם זה עם הנגיד הקודם קליין.

חזי כאלו: אני מכיר את הנושא הזה בשנה וחצי שאני נמצא בבנק.

חזי כאלו: היתה פנייה גם בכתב של חבר הכנסת טיבי, שאילתא וכן הלאה.

חזי כאלו: נתבקשנו לענות על זה.

חזי כאלו: לפני כשנה, אני זוכר.

חזי כאלו: באמת נעשה מאמץ גדול מאוד כולל הפעלת קשרים שלי.

חזי כאלו: אני באמת רציתי לבוא לכן ולהציג מספרים יותר מרשימים.

חזי כאלו: אני מסכים שהמספרים הם לא מרשימים.

אחמד טיבי: Understatement

חזי כאלו: אתם צריכים לקבל את זה רבותיי.

חזי כאלו: עשו מאמץ גדול כולל העדפה מתקנת.

חזי כאלו: כל מקרה שעלה, אני ביקשתי שיגיע אליי, מדוע נפל ואיך נפל.

חזי כאלו: היו מקרים שהתערבתי.

חזי כאלו: עשיתי כל דבר על מנת שתהיה לא רק תחושה, אלא שתהיה עשייה כדי שנקלוט.

דני גרא: האם הבנק מוכן להקדיש מאמצים לטובת העניין?

דני גרא: מהי?

חזי כאלו: התשובה היא כן.

חזי כאלו: צריך לזכור שאנחנו פועלים במסגרת תקן, במסגרת כוח אדם.

חזי כאלו: הבנק בסך הכול לא גדל.

חזי כאלו: בשנים האחרונות הוא קטן.

חזי כאלו: הגדלנו את התחום המקצועי על חשבון התחום המנהלי.

חזי כאלו: בסך הכול הבנק קטן.

חזי כאלו: עוד דבר, למען הגילוי הנאות, ה-bulk הגדול של הגיוסים היה כבר ב-2009 בעקבות השינוי הארגוני.

חזי כאלו: עכשיו זה יותר בודדים.

חזי כאלו: דווקא בקטע הזה אנחנו נעשה כל מאמץ לגייס ערבים לכל תפקיד שמתפנה.

דני גרא: זו הצהרה.

דני גרא: אבל היינו רוצים לדעת מכם.

דני גרא: טבע האדם הוא שהוא לא נהיה צעיר יותר.

דני גרא: אני מזדקן.

דני גרא: אנשים פורשים ואנשים נוסעים.

דני גרא: ישנה תחלופה.

דני גרא: היא לא גדולה כפי שהיה מקובל.

דני גרא: אני מציע אדוני יושב ראש הוועדה, אני חושב שחשוב שבנק ישראל גם כמעסיק די גדול במשק הציבורי ויש בו 300 אנשי מקצוע, שהוא יציג לוועדה תוך פרק זמן סביר שתקבע תוכנית עבודה שמגובה עם כלים.

דני גרא: למשל דיברנו קודם על אפשרות שאם מדובר על העדפה מתקנת, אלה לא מילים, מה הם הכלים?

דני גרא: האם למשל הבנק כן יוכל לתת לאדם סיוע בשכר דירה?

דני גרא: זה דבר אפשרי.

דני גרא: הממשלה מאפשרת את זאת.

דני גרא: אפשר להסתמך על זה.

דני גרא: אולי כלים אחרים.

דני גרא: אינני יודע מה ברגע זה.

דני גרא: תוכנית עבודה מסודרת על סמך הנחות יסוד וכלים מסודרים.

עיסאם אבונסאר: הבעיה היא הפוכה.

עיסאם אבונסאר: בדרך כלל הערבים לומדים באוניברסיטאות ישראליות והם לא יודעים ערבית.

עיסאם אבונסאר: הם דווקא מכירים את הנושאים בעברית.

עיסאם אבונסאר: אז הנושא הזה של שפה לא נראה לי רלוונטי לגבי בוגרי כלכלה.

חזי כאלו: הם עוברים מבדקי התאמה.

חזי כאלו: יש בעיה עם העניין הזה.

חזי כאלו: אני לא יודעת עד כמה את מכירה את זה.

חזי כאלו: אנחנו גם התייעצנו בנושא הזה, איך נעזור להם בעניין הזה.

חזי כאלו: חלק נופלים במבדקים.

חזי כאלו: אני אמשיך עם הנתונים.

חזי כאלו: כמה עובדים בשלושת הרמות הבכירות בבנקים הם ערבים?

חזי כאלו: אין אף אחד.

חזי כאלו: התפקידים, אני לא מדבר על הנגיד והמשנה, גם מנהלי חטיבות וראשי אגפים, אלה הרמות, נבחרים במכרזים.

חזי כאלו: לפני כשנה וחצי התפנה אצלנו תפקיד של מנהל חטיבת טכנולוגיית מידע.

חזי כאלו: היה מכרז חיצוני.

חזי כאלו: אני חושב שהיו גם מתמודדים ערבים.

חזי כאלו: עד ראש חטיבה זה מכרזים פנימיים.

חזי כאלו: זאת אומרת, מנהל אגף, מנהל יחידה, וכן הלאה הכול זה מכרזים פנימיים.

חזי כאלו: אין מינויים.

חזי כאלו: אין לנו חוזים אישיים.

חזי כאלו: אנחנו לא עובדים בחוזים אישיים, אנחנו עובדים רק בהסכמים קיבוציים.

חזי כאלו: אז הכל מתבצע במסגרות האלה.

חזי כאלו: אז לצערי בשלושת הרמות האלה אין לנו אף ערבי.

אחמד טיבי: לפי מה שכתוב כאן, סך הכול עובדים כיום 5 עובדים ערבים מתוך 700 זה 0.7% פחות מאחוז אחד.

אחמד טיבי: כמה עובדים ערבים קלט הבנק ב-2009?

אחמד טיבי: שניים.

אחמד טיבי: ב-2010 קלט הבנק עובד ערבי אחד, ב-2008 קלט הבנק עובד ערבי אחד, וקודם היה אחד, זה חמישה.

חזי כאלו: ב-2009 נקלטו סך הכול 74 עובדים, מתוכם 33 עובדים מקצועיים, שזה התחום הרלוונטי.

חזי כאלו: שניים מתוך 33 עובדים מקצועיים.

חזי כאלו: כל הערבים שניגשו ניגשו לתפקידים מקצועיים, כלכלנים, מפקחים, רואי חשבון.

חזי כאלו: לא התפקידים האחרים.

אחמד טיבי: מה התפקידים האחרים?

אחמד טיבי: פקידים?

אחמד טיבי: מזכירות?

אחמד טיבי: סטודנטים?

חזי כאלו: יש לנו נגיד במשאבי אנוש ומנהל בערך מאה איש.

חזי כאלו: במחשוב עוד מאה איש.

חזי כאלו: ועוד קצת יחידות אחרות.

חזי כאלו: זהו.

חזי כאלו: כל השאר זה פיקוח על הבנקים, זה השווקים, זה היחידות המקצועיות.

חזי כאלו: לכן המספר הרלוונטי הוא 33 לא 74.

חזי כאלו: אני לא זוכר שהיתה לנו מועמדת ערביה להיות פקידה.

אחמד טיבי: הרי יש אצלכם עובדים סטודנטים.

אחמד טיבי: אף סטודנט ערבי לא ניגש אליכם?

אחמד טיבי: כי קיבלתי כמה פניות של סטודנטים שאמרו שניגשו אליכם ולא התקבלו.

דני גרא: אדוני, אחד המקצועות השכיחים ביותר בסקטור הערבי.

דני גרא: מאחר ויש להם בעיה למצוא תעסוקה הם פונים על פי רוב ללימודים במקצועות חופשיים, ראיית חשבון, משפטים.

דני גרא: בדיוק המקצועות שאתה צריך.

דני גרא: בדיוק.

דני גרא: הם מצוינים.

דני גרא: חלקם מוכנים לעבוד גם בתל אביב וגם בירושלים.

סעדי אוסמה: יש היום יותר מ-400 עורכי דין ערבים שעובדים בירושלים.

סעדי אוסמה: מתוכם 300 הם צפוניים שבאים רק לחפש עבודה.

חזי כאלו: פרסמנו עכשיו מכרז לשני תפקידים בייעוץ המשפטים, אחד בכיר ואחד זוטר.

חזי כאלו: אף ערבי לא ניגש.

חזי כאלו: אני מפעיל קשרים.

אחמד טיבי: אין תפקיד ייעודי של העדפה מתקנת.

אחמד טיבי: אם תשים מינוי ייעודי אז ערבים יתקבלו.

אחמד טיבי: זה מה שנקרא affirmative action.

קריאה: זה מה שרציתי לשאול את פרופסור אקשטיין.

קריאה: החסר והכשל היסודי בוועדה שלו, הוא אמר שהוא לא התייחס לעניין שנקרא העדפת יתר.

קריאה: פה העניין.

קריאה: אנחנו צריכים לדבר על שינוי תפיסה.

ברנארד טנוס: סמנכ"ל קו משווה חברה ערבית.

ברנארד טנוס: אמנם אנחנו לא מתעסקים עם המגזר הציבורי אבל בנושא הזה מר כאלו יודע, עמיתיי נפגשו עם בנק ישראל לפני שנה.

ברנארד טנוס: שום דבר לא יושם מההחלטות שהתקבלו בפגישות האלה.

ברנארד טנוס: ככל שיש לך משרות פנויות, אתה יכול לפנות אלינו, אנחנו יכולים למצוא לך מועמדים מתאימים וזה לא יעלה על הדעת שבארבעת הגדולים, יש רואי חשבון וגם עורכי דין, ואצלכם הם לא יכולים לעבור את הסף הזה.

ברנארד טנוס: מה אתם יותר מתוחכמים מה-big four.

ברנארד טנוס: יש לנו מועמדים, אנחנו יכולים לספק לכם ככל שיידרש.

ברנארד טנוס: נקודה שלישית שציינת מר כאלו, אנחנו מכירים בקו משווה את פועלך הקודם בקופת חולים ואנחנו מברכים עליו, אבל בנושא הזה של בנק ישראל תרשה לי לציין שהתאמת מבחני המיון זה נושא שאנחנו יודעים לעשות.

ברנארד טנוס: אנחנו בקשר עם כמה חברות מהגדולות במשק בנושא הזה ואתם לא התקדמתם כהוא זה בנושא הזה.

ברנארד טנוס: לא יכול להיות שעורכי דין ורואי חשבון מתאימים לא נקלטים בבנק ישראל בשנים האחרונות.

סאוסאן תומא: כמה נשים ערביות יש בבנק ישראל?

אחמד טיבי: נשים בכלל יש 328 ויש 5 נשים ערביות.

אחמד טיבי: אגב הן ארעיות או קבועות?

חזי כאלו: מאחר וכולם בתפקידים מקצועיים אז הן במסלול של קביעות.

חזי כאלו: מתוך החמישה שלוש קבועות בוודאי.

חזי כאלו: זה תהליך של שנתיים עד שלוש לעבר קביעות.

סאוסאן תומא: שתי נשים מתוך 5 ערבים בתוך 700 עובדים בבנק ישראל זה מספר הזוי.

סאוסאן תומא: לשם כך הוקמה הוועדה כאן.

סאוסאן תומא: בלי שיהיה משרות ייעודיות בבנק ישראל זה לא יגיע לאף מקום.

סאוסאן תומא: אנחנו שומעים כאן את העובדות.

סאוסאן תומא: מה הם אחוזי נשים ערביות מובטלות, מה הם אחוזי האבטלה לאקדמיות ערביות.

סאוסאן תומא: אנחנו מדברים על 40% של אקדמאיות ערביות מובטלות.

סאוסאן תומא: האם אף אחת לא מתאימה לבנק ישראל?

סאוסאן תומא: אני מודעת על אחוזים גבוהים של משפטניות, כלכלניות.

סאוסאן תומא: צריך לייעד משרות לערבים בכלל ובפרט לנשים אקדמיות ערביות.

סאוסאן תומא: המטרה היא יצירת מקומות עבודה במשרדי הממשלה.

סאוסאן תומא: לפי החלטת הממשלה יותר מ-30% צריכים להיות מיועדים.

סאוסאן תומא: אין יישום להחלטת הממשלה.

סאוסאן תומא: בעמותת נשים נגד אלימות יש אתר לנשים אקדמאיות ערביות.

סאוסאן תומא: אתה יכול לפרסם גם בקו משווה וגם אצלנו.

עיסאם אבונסאר: לשכת עורכי הדין מונה 46 אלף חברים.

עיסאם אבונסאר: מתוכם 6000 מהאוכלוסייה הערבית.

עיסאם אבונסאר: אומרים שיש לנו כוח יותר גדול מהאחוז שלנו.

עיסאם אבונסאר: אני לא מסכים לקביעה הזו שמתוך כל המאגר הזה לא מוצאים אנשים.

עיסאם אבונסאר: אם עורך דין או כלכלן ערבי יתמודד במכרז הרגיל כמעט אין לו סיכוי אלא אם הוא סופרמן.

עיסאם אבונסאר: כי אם שניים מתמודדים, ערבי ויהודי כמעט תמיד היהודי יתקבל כי הוא מהחבר'ה.

עיסאם אבונסאר: אנחנו עוסקים בעניין בוועדה השמה בלשכה המון זמן.

עיסאם אבונסאר: בבנק ישראל ספציפית צריך לעשות תוכנית ברורה עם מכרזים ייעודיים.

עיסאם אבונסאר: אם בנק ישראל ילך בדרך הזאת זה יחלחל וזה יעבור למוסדות הפיננסים האחרים.

סלימה סלימאן: אני מהרשות לפיתוח כלכלי.

סלימה סלימאן: בנק ישראל עובדים מצוין עם היימן סף והרשות לפיתוח כלכלי ומקדמים כלים ותוכניות, יחד עם מיפוי צרכים שהצוות שלנו עושה.

סלימה סלימאן: אני מאמינה בפעילות של הוועדה הזאת.

סלימה סלימאן: זה רק צעד אחד.

כמאל ריאן: אם הוועדה תשמור על 5% שנמצאים זה יהיה הישג גדול.

כמאל ריאן: תרשום את זה ואנחנו ניפגש.

כמאל ריאן: אני זוכר את עצמי כשגמרתי איתך את התיכון, הלכתי לעבוד במשרד הפנים.

כמאל ריאן: איך העובדים יצאו מכליהם, היתה אווירה דחוסה, הייתה התנגדות.

כמאל ריאן: נאלצתי לחזור.

כמאל ריאן: אותה אווירה קיימת עד היום.

כמאל ריאן: הנושא הוא פוליטי תרבותי.

כמאל ריאן: לא קשור בהחלטות.

כמאל ריאן: עובדה הממשלה החליטה, כמה פעמים החליטה לקלוט 7% ו-10%.

כמאל ריאן: זה לא קשור להחלטות.

כמאל ריאן: לכן תשמור על 5%.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: גישה פסימיסטית משהו אבל כנראה ריאליסטית.

אחמד טיבי: אני רוצה לסכם ולומר.

אחמד טיבי: שמענו נתונים מפי הנהלת בנק ישראל, בעיקר הנתונים שהציג מר חזי כאלו מנכ"ל הבנק המציגים תמונה עגומה של שיעור נמוך מאוד, תת ייצוג כרוני ומביך של עובדים ערבים בבנק ישראל, 5 מתוך 700 עובדים, כלומר 0.7%.

אחמד טיבי: לא שמענו מפי פרופסור אקשטיין או מפי מר חזי כאלו החלטה של הבנק לגבי משרות ייעודיות ומדיניות של העדפה מתקנת.

אחמד טיבי: נהפוך הוא.

אחמד טיבי: הובן מדבריו של פרופסור אקשטיין שעד עכשיו אין מדיניות של העדפת יתר הוא קרא לזה, affirmative action.

אחמד טיבי: התוכנית שהציג פרופסור אקשטיין של הוועדה שהוא הקים היא תוכנית מוכרת, אין בה חידושים.

אחמד טיבי: טוב שהדברים נאמרים אבל מכניזם עבודה מחייב שיביא להעלאת שיעור הערבים במשק, בעיקר בסקטור הציבורי, עד עכשיו אין משהו מוחשי.

אחמד טיבי: אין יצירת מכניזם.

אחמד טיבי: הדברים נשארים כאמירות תיאורטיות שלא יביאו להעלאה ממשית בשיעור הערבים.

אחמד טיבי: לכן הוועדה מבקשת מבנק ישראל להציג תוכנית עבודה ל-2010-2012 לוועדת החקירה תוך 60 יום עם דגש על כן או לא העדפה מתקנת בבנק ישראל ומשרות צבועות וייעודיות.

אחמד טיבי: אנחנו רואים בתוכנית הזאת שתוצג לוועדה שלב ראשון בכוונותיו של הבנק כן להגדיל באופן משמעותי את שיעור הערבים.

אחמד טיבי: בנק ישראל היה לאורך שנים מודל לאי ייצוג ערבים באופן built in.

אחמד טיבי: כל הזמן אמרתי בארץ ובחוץ לארץ, כמה ערבים יש בבנק ישראל?

אחמד טיבי: כל האנשים ידעו לתת את התשובה, אפס.

אחמד טיבי: עכשיו זה אפס נקודה שבעה אחוז.

אחמד טיבי: זה עדיין תת ייצוג כרוני ומביך.

אחמד טיבי: זה מצריך שינוי קיצוני במדיניות ויצירת כלים מחייבים למכניזם ברור שיוצג לוועדה תוך חודשיים.

אחמד טיבי: אני מודה לך מר כאלו שהואלת לבוא ולענות לשאלות הוועדה וגם לפרופסור אקשטיין.

אחמד טיבי: תודה רבה לכולכם.