ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 4, 2010-06-08 00:00

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: האורח היום הוא החשב הכללי מר שוקי אורן.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך על שנענית להזמנת הוועדה.

אחמד טיבי: אני גם רוצה לברך את האורחים, בעיקר את מנכ"ל לשכת רואי החשבון עורך דין אבי פרידמן ושאר האורחים.

אחמד טיבי: כמובן את חברי הכנסת, חבר הכנסת סעיד נפאע, חבר הכנסת ראלב מג'אדלה.

אחמד טיבי: עד היום הזמינה ועדת החקירה שרים, ראשי משרדים ומנהלי חברות ממשלתיות וראשי תאגידים.

אחמד טיבי: ההחלטה להזמין את החשב הכללי במשרד האוצר נובעת ממספר סיבות.

אחמד טיבי: ראשית, היקף העובדים הגדול באגף, סך הכול כ-400 עובדים.

אחמד טיבי: כ-45% מהם אקדמאים.

אחמד טיבי: שנית, תחומי התמחות מקצועיים של האגף: כלכלה, חשבונאות.

אחמד טיבי: אלה תחומים שבהם קיים היצע גדול של בוגרים ובעלי מקצועות ערבים אשר מתקשים למצוא תעסוקה בחברות וארגונים בבעלות או בניהול של לא יהודים.

אחמד טיבי: אחריות מקצועית ישירה על כלל חשבי המשרד ויחידת הסמך הממשלתיות.

אחמד טיבי: וכן, אחריות לכל מכרזי הממשלה על כל ההשלכות הנובעות מכך למשק בכלל ולתעסוקה בפרט.

אחמד טיבי: נתונים.

אחמד טיבי: מנתוני החשכ"ל לשנת 2009 עולה התמונה הבאה.

אחמד טיבי: באגף חשכ"ל סך הכול 305 עובדים.

אחמד טיבי: נשים 141, גברים 164.

אחמד טיבי: סך הכול בני מיעוטים 4, שתי נשים ושני גברים.

אחמד טיבי: בשנת 2010 נוסף עובד נוסף ומשרה נוספת אמורה להיות מאוישת.

אחמד טיבי: כמו כן, אין אף ערבי בהנהלת האגף ואף בדרג שמתחתיו.

אחמד טיבי: רק עתה מונה ערבי לתפקיד ביניים כחשב הלמ"ס.

אחמד טיבי: לתופעות אלה מספר סיבות.

אחמד טיבי: (א) ממוצע הוותק הקצר של העובדים הערבים בין שנה וחצי לשלוש שנים לעומת הוותק הארוך של היהודים המסתכם ב-12-13 שנים.

אחמד טיבי: (ב) תהליכי המיון הארוכים באיתור דרך בחירת מועמדים ערבים עד לאיוש.

אחמד טיבי: סך הכול עד כדי 11 חודשים.

אחמד טיבי: (ג) אי התאמת מרבית המועמדים הערביים לדרישות הנציבות כפי שהן מובאות.

אחמד טיבי: (ד) גם במשרות שאינן מוגדרות כביטחוניות נדרשים הערבים לעבור תחקירים ביטחוניים ארוכים המעכבים את האיוש לתקופה ארוכה.

אחמד טיבי: לכן מבחינת מסקנות שיעור העובדים הערבים מכלל עובדי חשכ"ל הוא 1.2% בלבד.

אחמד טיבי: בשנת 2009 לא נקלט אף עובד ערבי.

אחמד טיבי: בנוסף לכך, גם אם ניקח בחשבון צמצום בכוח האדם בין השנים 2008-2009 שיעור זה נמוך מאוד מלכתחילה.

אחמד טיבי: ועוד, בכל מקרה החשכ"ל לא יגיע ליעד שהממשלה הציבה בנוגע לתעסוקת ערבים.

אחמד טיבי: יש לנו רשימה.

אחמד טיבי: אחר כך יועץ הועד ד"ר דני גרא יתייחס לרשימה השמית של כל העובדים בחשכ"ל אבל ברשותך אדוני אחרי שאני אתן לך את הבמה יש כמה שאלות שנרצה שאדוני יענה עליהן.

אחמד טיבי: (א) מה הסיבות לוותק הקצר של עובד ערבי באגף?

אחמד טיבי: (ב) האם לעובד ערבי שנקלט אצל החשב הכללי נוצר אופק קידום?

אחמד טיבי: (ג) לאור ניסיון העבר על סמך מה מניח החשב כי האגף יקלוט 7 עד 9 עובדים ערבים תוך 30 חודש?

אחמד טיבי: (ד) אילו פעולות ביצע החשב הכללי מול הנציבות כדי לקצר את משך הזמן החולף בין פרסום מכרז לבחירת מועמד?

אחמד טיבי: אם כן מה הן הפעולות?

אחמד טיבי: ואם לא מדוע?

אחמד טיבי: (ה) אילו החשב היה מתבקש להצביע על שתי בעיות מרכזיות המקשות עליו לגייס עובדים ערבים אשר בפתרונן היה מצליח לעמוד ביעדיי החלטת הממשלה, על מה הוא מצביע?

אחמד טיבי: (ו) מצאנו כי גם באגפי חשבות כספים במשרדי הממשלה שיעור העובדים הערבים נמוך עד אפסי.

אחמד טיבי: (ז) האם החשב הכללי הנחה חשבים משרדים בעניין?

אחמד טיבי: האם אין מקום שהחשב הכללי ינחה את חשבי המשרדים בנידון כדי ששיעור תעסוקת הערבים יגדל?

אחמד טיבי: האם החשב הכללי סבור ששיעור כה נמוך מייצג תפיסה שוויונית בין רוב ומיעוט במערכת הממשל.

אחמד טיבי: (ח) האם יאה לגוף האמור לפקח על הוצאת תקציבים לביצוע מכרזים בהם השוויון האזרחי הוא תנאי יסודי?

אחמד טיבי: בהמשך נשאל שאלות נוספות.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם אני נותן את הבמה למר שוקי אורן.

שוקי אורן: תודה רבה אדוני היושב ראש.

שוקי אורן: השאלות ששאלת הן לא רשומות לי ושאלת הרבה שאלות אז אני לא זוכר את כולן.

שוקי אורן: ברשותך היית רוצה להגיד מספר קווים כלליים.

שוקי אורן: קודם כל תיקון קטן, אגף החשב הכללי לא מונה 400 איש אלא 327 איש.

שוקי אורן: לא שזה משנה הרבה במהות אבל עדיין התיקון הזה.

שוקי אורן: אגף החשב הכללי בנוי באופן כזה שיש חלק לא קטן של העובדים שנמצאים במשרד האוצר במטה ויש תקנים של אגף החשב הכללי שהם תקנים יחסית בכירים שנמצאים ביחידות הממשלה.

שוקי אורן: כמעט בכל יחידות הממשלה ישנם חשבים שהם עובדי החשב הכללי.

שוקי אורן: רוב רובם של החשבים הם בתקן בכירים שזה כמו תקן של סמנכ"ל במשרד ממשלתי והוא גם זהה לתקן חברי הנהלה בחשב הכללי.

שוקי אורן: דהיינו, סגן חשב כללי וחשב בכיר מבחינה תקנית הם באותו תקן.

שוקי אורן: נוספים לכך סגני חשבים במשרדי הממשלה שגם הם יחסית בכירים.

שוקי אורן: תלוי במשרד, אם זה סגן חשב אחד או שניים כאשר אגפי הכספים שבמשרדי הממשלה הם לא חלק ממערך החשב הכללי מבחינה תקנית.

שוקי אורן: הם חלק מבחינה מקצועית.

שוקי אורן: זאת אומרת החשב הכללי והחשבים הם אלה שמנהלים את המערך הכספי אבל עובדי מערך הכספים במשרדי הממשלה השונים הם לא עובדי החשב הכללי.

שוקי אורן: ולכן באמת, כשאנחנו מדברים כאן על התקנים אנחנו מדברים אך ורק על עובדי החשב הכללי.

שוקי אורן: בלי ספק הנתונים הם לא טובים.

שוקי אורן: הצד שאני יכול להעיד עליו בהתנסות שלי שנתיים וחצי כחשב כללי זה שבני המיעוטים או הערבים שנקלטו באגף, ובאמת אין הרבה עם ותק הם עובדים איכותיים.

שוקי אורן: והראייה, אתה אולי המעטת בזה, זה המינוי האחרון שהוא המינוי הראשון של חשב ביחידה ממשלתית שזה תקן של סמנכ"ל שלמעשה מתמנה עכשיו.

שוקי אורן: הוא עבר מכרז של נציבות שרות המדינה והוא בחור שעובד אצלנו במטה של החשב הכללי.

שוקי אורן: הוא מתקדם להיות חשב של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

שוקי אורן: זה אחד הדברים החיוביים.

שוקי אורן: אגף החשב הכללי הוא לא יחידת סמך.

שוקי אורן: דהיינו כל נושא גיוס כוח אדם שלנו נעשה באופן מרכזי על ידי משרד האוצר.

שוקי אורן: זה דבר שאני חייב לציין.

שוקי אורן: ובמשרד האוצר יש נכונות מאוד גדולה לאנשים שנמצאים בתוך המערכת, לקדם אותם.

שוקי אורן: נכון שאני לא מדבר בשם אגפים אחרים אבל אני רק מזכיר, בזמן האחרון את הנושא של סגן ממונה בשוק ההון, עוזר מנכ"ל משרד האוצר, וגם עוזר של ממונה על השכר.

שוקי אורן: כולם אנשי מיעוטים.

שוקי אורן: קודם כל אני יכול להעיד לגבי.

שוקי אורן: הרצון שלנו הוא רב בעניין הזה.

שוקי אורן: ואני חושב שהעובדים שנקלטו נקלטו היטב.

שוקי אורן: עושים את העבודה שלהם בצורה מיטבית ואנחנו בהחלט מרוצים מהם.

שוקי אורן: אבל יש קשיים.

שוקי אורן: הקושי הראשון זה כמות האנשים שמגיעים.

שוקי אורן: גם באותם תקנים שאנחנו מסמנים אותם כתקנים ייעודיים שמסומנים לבני מיעוטים יש קושי גדול מאוד לגייס אנשים.

שוקי אורן: אם נסתכל על חתך בני המיעוטים בממשלה אז אנחנו יודעים שבירושלים זה אחד המקומות שהאחוז הוא מאוד מאוד נמוך.

שוקי אורן: כנראה שזה גם נובע ממקומות מגורים של בני המיעוטים.

שוקי אורן: אני יודע שבחיפה למשל הרבה יותר קל ושם למגזרים שונים יש אחוז הרבה יותר גבוה של בני מיעוטים.

שוקי אורן: בירושלים יש לנו קושי אמיתי.

שוקי אורן: אנחנו מחפשים.

שוקי אורן: בעניין הזה יצרתי קשר.

שוקי אורן: ישנה עמותה שדב לאוטמן עוסק בה.

שוקי אורן: אני פניתי אליו וביקשתי ממנו, תעבירו אלינו אנשים ומצאנו קושי מאוד גדול.

שוקי אורן: גייסנו בחורה אלינו שהיתה רפרנטית במטה החשב הכללי.

שוקי אורן: בחורה מצוינת שעברה לכאן עם בעלה מהצפון.

שוקי אורן: אחרי שנה הם עזבו.

שוקי אורן: אחר כך לקח לנו 9 חודשים ולא הצלחנו לאייש את המשרה הזאת.

שוקי אורן: ובעניין הזה גם פנינו לגורמים חיצוניים כדי לעניין אותם.

שוקי אורן: בעיניי ואני אומר את זה כמנהל המערכת הזאת, בחשב הכללי יש רצון לקלוט עובדים.

שוקי אורן: אנחנו רואים קושי מאוד גדול בזה שיגיעו אלינו האנשים שמעוניינים בתפקידים האלה.

שוקי אורן: ברגע שהם נכנסים לאגף אז הדרך סלולה.

שוקי אורן: עכשיו עלי לומר איזה דבר.

שוקי אורן: אני יודע שמסתכלים גם על הנושא של קידום.

שוקי אורן: קודם כל, כל העובדים, נכון שהם לא רבים, אבל כל העובדים שאנחנו מקבלים הם אקדמאים.

שוקי אורן: אבל זה כלל לגבי כל העובדים בכלל שאנחנו מקבלים היום.

שוקי אורן: בחשב הכללי כאשר אנחנו מחפשים עובדים חדשים אנחנו מחפשים אקדמאים.

שוקי אורן: יש לנו בחשב הכללי מבנה די ברור וגם מסלול קידום די ברור.

שוקי אורן: כאן אני חייב לציין.

שוקי אורן: יושבת כאן נציגת נציבות שירות המדינה.

שוקי אורן: אני כמנהל בסופו של דבר מאוד כבול.

שוקי אורן: לצערי אני לא יכול לעשות מה שאני רוצה.

שוקי אורן: אותו מקרה שסיפרתי עליו שהתמנה חשב במשרד ממשלתי, פורמאלית זה לא מינוי שלי.

שוקי אורן: כי פורמאלית יש מכרז ויש ועדת מכרזים ואסור לי בכלל להגיד שאני רוצה אותו בתפקיד הזה ואסור לי להגיד שאת האנשים האלה והאלה אני רוצה לקדם.

שוקי אורן: אני מנוע מלעשות את הדברים האלה כי יש את הכללים.

שוקי אורן: בשירות המדינה כל הגיוסים שאנחנו עושים הם בדרך כלל מבחוץ, מהעולם החיצוני מגייסים לתפקידים הזוטרים.

שוקי אורן: דהיינו יש מבנה של פירמידה.

שוקי אורן: כאשר אנחנו עושים מכרז חיצוני ברוב המקרים למעט אם זה מקרה שלכאורה אי אפשר למצוא מישהו מתוך שירות המדינה.

שוקי אורן: למעשה כל הגיוס שלנו הוא תמיד בא מלמטה.

שוקי אורן: מגייסים כלכלנים ואז אם אותם כלכלנים אם הם נקלטים באגף הם אמורים להיות מאותו רגע להיות במסלולי קידום.

שוקי אורן: אנחנו בנינו את זה בצורה די מסודרת.

שוקי אורן: כמה שנים הם צריכים להיות רפרנטים ולאחר מכן התפקיד הבא זה תפקיד של רכז או סגן חשב ולאחר מכן תפקיד בכיר כאשר התפקיד הבכיר כמו שאני אומר מבחינת דרג זה יכול להיות חשב וזה יכול להיות סגן חשב כללי.

שוקי אורן: הדרג הוא אותו דרג.

שוקי אורן: נכון שמבחינת היררכית ניהולית זה לא בדיוק אותו דבר אבל הדרג הוא אותו דרג.

שוקי אורן: לכן כאן יש לנו מגבלה מאוד קשה.

שוקי אורן: המקרה של החשב שהתמנה עכשיו הוא מקרה, אנחנו קוראים לזה אצלנו מסלולי כוכבים.

שוקי אורן: כי אם אנחנו נסת

שוקי אורן: כל לפי הספר ואנחנו נראה מה הזמן שאנחנו מייעדים לאדם שהתחיל כרפרנט להגיע לתפקיד של חשב מדובר בדרך כלל ב-7 עד 10 שנים.

שוקי אורן: וכאן אנחנו מדברים על אדם שהוא בותק 3 שנים.

שוקי אורן: לכן אני אומר הנכונות מהבחינה הזאת היא גדולה.

שוקי אורן: דרך אגב, אחת הסיבות שזה גם קרה זה שבא אדם ראוי.

שוקי אורן: כלומר בא אדם שהוא רואה חשבון, שהוא כבר עבד כבכיר במשרד רואי חשבון ולכן אנחנו ידענו מראש שהדרך היחידה שלנו לקלוט אותו לתקן שהוא פחות בכיר אבל בראייה שלנו אנחנו יכולים לקצר את משך הקידום ולהעלות אותו למעלה.

שוקי אורן: יש לנו את המגבלות כיצד לקדם אנשים.

שוקי אורן: יש לי קושי מאוד גדול, היום אני לא יכול כמעט בכלל לגייס אנשים ישר לתפקיד חשב או ישר לתפקיד סגן חשב או ישר לתפקיד מרכז מכיוון שבכזה מקרה אני מחויב לפעול קודם כל במכרזים פנימיים.

שוקי אורן: אסור לי להביא מישהו מבחוץ.

שוקי אורן: אני מחויב לפעול דרך מכרזים פנימיים.

שוקי אורן: רק אם במכרז הפנימי לא מוצאים אף אחד אז בכלל צריך לעשות מכרז בין משרדי.

שוקי אורן: כלומר מכרז פנימי זה אומר במשרד האוצר ומכרז בין משרדי זה אומר בכלל הממשלה.

שוקי אורן: אז השלבים הם, קודם כל אני צריך לעשות מכרז פנימי, לאחר מכן אני חייב לעשות מכרז בין משרדי ורק אחרי כן אני יכול לעשות מכרז פומבי שלכאורה אז זה פתוח בפני כל האוכלוסייה.

שוקי אורן: לכן בהקשר הזה יש קושי.

שוקי אורן: אם יש היום אנשים טובים שהם כבר בדרגים יחסית בכירים ואני הייתי אומר הם ראויים להיות חשב או סגן חשב אם לא יגיעו מלמטה הם לא יוכלו להיכנס.

שוקי אורן: וזה נושא שצריך לקחת בחשבון.

שוקי אורן: ואני לא יכול לסטות מהמגבלות האלה.

שוקי אורן: כפי שאמרתי אני רואה את הקושי העיקרי כרגע בעצם הנכונות של אנשים לבוא אלינו.

שוקי אורן: בעיניי זה הקושי הגדול ביותר.

שוקי אורן: אנחנו ראינו את זה במכרזים שעשינו גם בדרגים הנמוכים.

שוקי אורן: הגיעו יחסית כמות מאוד מצומצמת של בני מיעוטים וערבים כאשר רוב אלה שהגיעו לא עמדו בתנאי סף.

שוקי אורן: תנאי סף זה אומר השכלה.

שוקי אורן: יש תנאי סף שקובעים.

שוקי אורן: כדי להיכנס לחשב הכללי צריך לגמור או ראיית חשבון או כלכלה.

שוקי אורן: אז אם נגשו אנשים שאין להם את זה, זה לא עומד בתנאי הסף ואז הם לא יכולים בכלל לגשת.

שוקי אורן: שוב, אנחנו יכולים להיכנס לפרטי פרטים ואנשים כאן בקיאים מה קרה במכרז כזה או אחר אבל בראייה שלי, כשאני נכנסתי לתפקיד הזה, ויושבים כאן יהודים, כי בסופו של דבר עבדנו על קידום של אנשים.

שוקי אורן: אני רואה לנגד עיני גם את הנושא של קידום נשים, וגם נושא של קידום בני מיעוטים כנושאים חשובים.

שוקי אורן: אבל בצד הזה אנחנו חייבים לקבל היצע הרבה יותר גדול.

שוקי אורן: אני אומר שוב, אולי בגלל הייחודיות של ירושלים, שאנשים הם לא מהאזור והם מתקשים להגיע.

אחמד טיבי: דיברת על מכרזים ודיברת על אנשים מתוך המערכת.

אחמד טיבי: אני רוצה להציג בפניך וגם בפני הניה מנציבות שירות המדינה את הנושא של מכרז פנימי.

אחמד טיבי: העיקרון של מכרז פנימי תמיד פוגע בערבים.

אחמד טיבי: מלכתחילה אין ערבים במערכת.

אחמד טיבי: לכן במכרז פנימי יש יתרון לאלה שכבר נמצאים במערכת.

אחמד טיבי: לרוב הם לא ערבים.

אחמד טיבי: יש דוגמה כאן בכנסת אפילו, ובכל מקום, כאשר יש מכרז פנימי, יש ערבי אחד והוא מתמודד על המשרה הטובה יותר, והוא חוסם ערבי מבחוץ.

אחמד טיבי: לכן צריך לעשות משהו.

אחמד טיבי: הנושא של מכרז פנימי פוגע בערבים.

אחמד טיבי: פוגע באלה שלא נמצאים במערכת כאשר המטרה שלנו של העדפה מתקנת היא להכניס אותם למערכת.

הניה מרקוביץ: אז עקפנו את זה בייעודיים.

הניה מרקוביץ: המכרז הייעודי יוצא למכרז פומבי בלבד.

הניה מרקוביץ: אין מכרזים פנימיים.

הניה מרקוביץ: גם ערבים בתוך המערכת מוכרחים להתמודד בתפקידים האלה במכרזים פומביים.

קריאה: את מדברת על שלושים ושבע וחצי?

הניה מרקוביץ: לא אני מדברת על 150.

הניה מרקוביץ: בשנה האחרונה יש 150 משרות לשנה ייעודיות.

גאלב מג'אדלה: זה מה שנקרא עוקף מכרז פנימי.

הניה מרקוביץ: נכון.

הניה מרקוביץ: זה אחד.

הניה מרקוביץ: דבר שני, החשב הכללי אומר כאן אני יוצר קאדר של אנשים, קולט אותם לתפקיד הנמוך למטה כמו שאני קולט כל אחד חדש בחשב הכללי.

הניה מרקוביץ: הוא לא קולט גם יהודים לתפקידים בכירים יותר מאשר ערבים.

הניה מרקוביץ: את כולם הוא קולט לתפקיד הראשוני.

הניה מרקוביץ: מהתפקיד הראשוני הוא מתחיל את מסלול הקידום ואותו מסלול קידום בחשב הכללי קיים גם לערבים וגם ליהודים.

הניה מרקוביץ: כאן הם מתחילים להתקדם.

הניה מרקוביץ: צודק החשב הכללי שאין לו מספיק אנשים כרגע בדרג הזה והחשב הכללי צריך לעשות מאמצים ניכרים כדי להביא יותר אנשים לדרג הראשון.

אחמד טיבי: יש מה שנקרא חיפוש אקטיבי.

הניה מרקוביץ: נעשה חיפוש אקטיבי ונעשה ניסיון לגיוס אקטיבי.

הניה מרקוביץ: יש לנו העדפה אחת בשכר כי החשב הכללי נגע בבעיה.

הניה מרקוביץ: וכולנו בחדר הזה דשנו בה מאה פעמים.

הניה מרקוביץ: יש לנו בעיה להביא אנשים מהצפון לירושלים, למרכז, למטות של המשרדים.

הניה מרקוביץ: ההעדפה היחידה שעד היום נתנו לאנשים האלה היא עד בערך 2500 שקל לחודש.

הניה מרקוביץ: הם מקבלים השתתפות בשכר דירה של עד אלפיים שקל פלוס 500 שקל החזר הוצאות.

הניה מרקוביץ: רק כדי להסביר לך שבמסגרת השכר שהחשב הכללי משלם לעובד כזה, זה בערך 30% תוספת שכר.

הניה מרקוביץ: עובד כזה מרוויח 7000 או משהו כזה.

הניה מרקוביץ: הוא מקבל עוד 2500 שקל.

דני גרא: באמת עולה כאן נקודה שהיא מאוד חשובה.

דני גרא: זו לא פעם ראשונה שאנחנו שומעים עליה.

דני גרא: אנחנו רוצים לגייס ערבים.

דני גרא: לא מוצאים אותם, לא משיגים אותם, קשה להגיע להם, הם לא מתאימים.

דני גרא: הבה ונניח לרגע אחד שאדוני היה עומד בראש חברה שזכתה במכרז כדי לבצע עבודה והוא צריך לצורך ביצוע המכרז לאחר שכבר הפקיד ערבויות לביצועו להעסיק 200 אנשים בעלי השכלה בכלכלה, ראיית חשבון שהשליטה בערבית היא ברמת שפת אם.

דני גרא: אני משער לעצמי שאדוני כדי לזכות במכרז ולא לוותר עליו היה מוצא דרכים לעשות את זה.

דני גרא: מן הסתם כהיצע קיים.

דני גרא: לבוא תמיד ולומר, וזה לא אליך אישית, לבוא ולומר כל הזמן אין היצע, המועמדים לא טובים, הם גרים רחוק, לא רוצים לבוא, לא נשארים הרבה זמן, משהו כאן phony.

דני גרא: משהו כאן לא נכון.

דני גרא: יושב הראש אני אשאל אותך שאלה.

דני גרא: אם היית צריך לשים את האצבע שלך בהנחה שאתה באמת רוצה להעסיק עובדים ערבים ואתה רוצה להגיע לשוויון כי זה חלק מהאתוס הארגוני שלך, זה גם השם שלך, כי אחרת יש לך בעיה עם הוצאת מכרזים, מה הם שני הדברים שאתה לשים לב אליהם?

דני גרא: זה כרוך במישור של הנציבות, זה כרוך בחלק של התרבות הארגונית של הממשלה, או אולי ברוח המפקד, ברוח שקיימת, שגם זו אפשרות.

דני גרא: כלומר שהאנשים שיושבים מעליך לא באמת באים אליך ואומרים אדוני החשב הכללי, היום תחילת החודש, בין השאר בדוח ביצוע תאמר לנו כמה ערבים החודש קלטת?

דני גרא: כי זה לא עולה על הפרק.

שוקי אורן: קודם כל אני מקבל את זה שאחד הדברים החשובים זה באמת לייצר את זה.

שוקי אורן: כל הסיבות שנאמרו הן סיבות אמיתיות.

שוקי אורן: בהחלט יכול להיות שאתה שם יותר דגש על דברים אז זה יתבצע.

שוקי אורן: צריך גם לקחת בחשבון שכמות האנשים היא לא מאוד גדולה כי הרי חלק גדול כפי שנאמר וגם רואים את זה בנתוני הוותק ובטח בצד של הקידומים יש את הקאדר ואין כמעט גיוסים חדשים.

שוקי אורן: יחד עם זה אני מקבל את ההערה.

דני גרא: אתה נדרשת בתשובתך.

דני גרא: כתבת במקום מסוים לא נדרשה בדיקה ביטחונית כי זו לא היתה משרה ביטחונית.

דני גרא: אני לא יודע אם אתה כתבת את זה או אחד מהעובדים שלך כתב את זה אבל בכל אופן דרשו בדיקה ביטחונית שארכה 4 חודשים.

דני גרא: זה חוזר למקרה לוד של ערבים שמגיעים ארצה ומעליבים אותם ולוקחים אותם לבדיקה נוספת.

דני גרא: זה בערך זה.

דני גרא: כלומר לא רק שאין זרז חיובי וזה אני חושב גברתי אנחנו נדון בזה כשהנציבות תהיה כאן לקראת סוף החודש, זו בעיה מרכזית כיצד מביאים את זה למודעות.

דני גרא: משהו לא פועל כאן נכון.

הניה מרקוביץ: מה זה מודעות?

דני גרא: המודעות של החשבות של תעסוקת ערבים.

הניה מרקוביץ: אתה אומר את האמירה הזאת.

דני גרא: אני חושב שמתייחסים אל זה כעוד סעיף.

דני גרא: עוד אחד.

דני גרא: ואומר החשב בצדק ואני מסכים לכל מילה שהוא אומר, הוא אומר אולי באמת זה לא מספיק מרכזי.

דני גרא: והמרכזיות צריכה להיעשות בין השאר על ידי הנציבות.

הניה מרקוביץ: אני מצטערת שהחשב הכללי לא הביא לכאן את המכתבים שהוא מקבל אחת לתקופה, אולי לסיגי יש אותם פה, מהנהלת המשרד על הצורך בגיוס ועל הקפאת משרות וכולי, שזה באג'נדה של המשרד השכם והערב.

סיגלית סייג: הנהלת המשרד שמה דגש מאוד רב בעניין הזה ומעדכנת אותנו אחת לרבעון, לקבל את הנתונים מה עשינו בעד העניין הזה, מתי גרמנו לזה לקרות תוך איום עלינו שאם אנחנו לא נפעל בעניין אז יקפיאו את כל המשרות ולא ייתנו לנו לגייס מועמדים בכלל.

גאלב מג'אדלה: הדיון הוא ממש באווירה אינטימית.

גאלב מג'אדלה: הייתי מציע שהוא יישאר ככה.

גאלב מג'אדלה: למען האמת ואני עכשיו מדבר מהניסיון שלי.

גאלב מג'אדלה: אני קיבלתי משרד שבו אחוז העובדים הערבים היה 3.2.

גאלב מג'אדלה: אחרי שנתיים וחודש האחוז שלהם היה 13.3.

גאלב מג'אדלה: מה זה אומר?

גאלב מג'אדלה: זה אומר שזה עניין של מדיניות.

גאלב מג'אדלה: זה לא התקנות ולא הנציבות ולא נהלים.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד זה עניין של מדיניות.

גאלב מג'אדלה: יש מדיניות מתגברים על כל הקשיים.

גאלב מג'אדלה: אז יש עוקף נציבות ויש מכרז פנימי ויש גם הסכמי שכר שמחויבים בהם שהם גם כן חסם מסוים.

גאלב מג'אדלה: אבל אם אנחנו רוצים להפיק מהדיון הזה תועלת ולך אני ממליץ אדוני היושב ראש, אנחנו חייבים להתחיל בדרגים נמוכים מאוד, במחוזות.

גאלב מג'אדלה: יש עוד דבר שאנחנו צריכים לקחת בחשבון, אנחנו גם צריכים לדעת לעשות ביקורת עצמית.

גאלב מג'אדלה: עורכי דין שלנו, רואי חשבון שלנו, אין בסדר היום החשיבתי שלהם שכשהוא מסיים הוא הולך לעבוד במשרד שכיר.

גאלב מג'אדלה: לא בא בחשבון.

גאלב מג'אדלה: הוא רוצה לפתוח משרד, שתהיה לו לשכה ומזכירה.

סעיד נפאע: זה היה פעם כך.

גאלב מג'אדלה: יש שינוי בתודעה לכיוון הזה אבל עדיין לצערי לא קיים.

גאלב מג'אדלה: יש שינוי בתודעה.

גאלב מג'אדלה: מתוך נגיד עשרה היום אתה מוצא אחד שאומר אני מוכן לעבוד בשירות המדינה.

דני גרא: הם מגישים בקשה לעבוד בפרקליטות, אנשים שמסיימים את התמחותם?

גאלב מג'אדלה: אם אני אומר לך ש-30 שנה אני מטפל בקידום אנשים וקליטתם בעבודה אני יודע מה אני מדבר.

גאלב מג'אדלה: בתודעה זה מתחלי לקרות.

גאלב מג'אדלה: לפני 10 שנים היית הולך לעורך דין, בוא תעבוד בחברה או משרד עורכי דין זה היה כאילו אתה מעליב אותו.

גאלב מג'אדלה: היום יש בתודעה.

גאלב מג'אדלה: יש גם בעיה אמיתית לא כל משרד עורכי דין קולט עורך דין מתחיל.

גאלב מג'אדלה: אם הוא היה סטז'ר אצלו בדרך זו או אחרת אז יש לו סיכוי להמשיך.

גאלב מג'אדלה: בדרך כלל איפה עושים את הסטאז'?

גאלב מג'אדלה: אצל השכן, בישוב, ובין החברים.

גאלב מג'אדלה: לא הולכים למשרד נאמן-פוקס לעשות את הסטאז' ולא במשרדים מקצועיים מתמחים.

גאלב מג'אדלה: אז יש גם בעיה בצד שלנו שאנחנו צריכים להתמודד איתה שנאמר לבנים שלנו ולכוון אותם לכיוון הזה.

גאלב מג'אדלה: אבל אם אנחנו רוצים להתמודד עם עוד עוקף אנחנו חייבים להתחיל ברמת המחוזות.

גאלב מג'אדלה: כדי שיגיעו לנציבות מס הכנסה חייבים להתחיל בשומה בחדרה או בעפולה או בנצרת או בבאר שבע.

גאלב מג'אדלה: אז מסלול הקידום לא יהווה בעיה אצל כבוד החשב.

גאלב מג'אדלה: הוא מגיע אליו מהמחוזות.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד ממליץ לך לבדוק את לוח הזמנים של תהליך של 5 שנים.

גאלב מג'אדלה: זה אמיתי מאוד.

גאלב מג'אדלה: אם אתה מתחיל תהליך של 5 שנים אז יש סיכוי גדול שתהיה צמיחה מלמטה ואז יש סיכוי גדול שבעיית הקידום לא תעמוד בפניך.

גאלב מג'אדלה: איפה אתה יכול להצליח בקידום?

גאלב מג'אדלה: אם בא אליך רואה חשבון רציני, או רואה חשבון עורך דין.

גאלב מג'אדלה: לפני כמה שנים יעצתי למישהו שסיים ראיית חשבון ללכת ללמוד משפטים.

גאלב מג'אדלה: אמרתי לו, אם אתה עורך דין רואה חשבון יש לך סיכוי כלכלי לעסוק בדיני חוזים ולא בצ'קים חוזרים ולא בקטטה בשכונה.

גאלב מג'אדלה: הוא צחק עלי אז.

גאלב מג'אדלה: היום הוא אומר לי, הלוואי שהיית שומע לעצתך.

גאלב מג'אדלה: התחרט מאוד.

גאלב מג'אדלה: כלומר, יש היום שינוי בחשיבה וזה לטובתנו.

גאלב מג'אדלה: בסך הכול, אנחנו צריכים למצוא עוד עוקף חוץ מהמשרות הייעודיות.

גאלב מג'אדלה: שם יש תהליך מאוד בירוקרטי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים למצוא עוד עוקף שיתאים לנהלים ולא יעקוף את הנהלים אלא יחזק את הנהלים בעקיפה נכונה.

גאלב מג'אדלה: זה דבר שאפשר לייצר אותו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: סעיד נפאע.

סעיד נפאע: למעשה מה שיש לי זה שאלות בשלב הזה.

סעיד נפאע: אני יכול להבין שהחלטת הממשלה לא יכולה להתממש על פי מה שאנחנו שומעים מכם.

סעיד נפאע: החלטת הממשלה לא התגברה על החסמים.

סעיד נפאע: השאלה לכן היא איך אפשר לפרוץ את החסמים.

סעיד נפאע: דיברנו על מכרז פנימי.

סעיד נפאע: איך אפשר לפרוץ את זה?

סעיד נפאע: ואם אנחנו לא פורצים את זה לעולם לא נגיע למימוש החלטת הממשלה.

סעיד נפאע: כי כך אף פעם לא נגיע ל-17% או 18% לא נגיע גם ל-7% או ל-5%.

סעיד נפאע: הייתי מאוד שמח לשמוע איך מתגברים על החסמים האלה.

סעיד נפאע: אתה דיברת על חסם פנימי שהוא נהלים, ויש חסם חיצוני שזה הקשיים הקיימים בגיוס.

אבי פרידמן: יכול להיות שחלק מהדברים שלי גם יכוונו לשאלה שעלתה כאן.

אבי פרידמן: אנחנו נדרשים למישור הייעודי.

אבי פרידמן: בלשכת רואי חשבון אין לנו הבחנה בין ערבים וחרדים.

אבי פרידמן: יש דמיון בצורך המקצועי בין שתי האוכלוסיות האלה.

אבי פרידמן: אנחנו הרבה מאוד שנים קשובים להבדלי תרבות מסוימים כמו חגים וכולי ולצרכים מסוימים.

אבי פרידמן: התוצאה היא שהיום אחד המקצועות הבולטים ביותר בכל המוסדות היא ראיית חשבון, ואני כאן מטעם רואי החשבון.

אבי פרידמן: אנחנו מדברים בהיקף של מאות רבות.

אבי פרידמן: עכשיו הקבוצה הזו היא קבוצה שעושה את עבודת ראיית החשבון בצורה טובה.

אבי פרידמן: גם האוכלוסייה הערבית וגם האוכלוסייה החרדית.

אבי פרידמן: שם יותר בולטות הנשים.

אבי פרידמן: אבל אלה שתי האוכלוסיות.

אבי פרידמן: הצורך במשרות במדינה באחוז גבוה מאוד הוא ברואי חשבון.

אבי פרידמן: היום ראיית חשבון היא כלכלה וחשבונאות.

אבי פרידמן: היום אין כמעט כלכלנים בלבד.

אבי פרידמן: אבל במדינת ישראל שכחו כמה דברים.

אבי פרידמן: שכחו שפעם שבחוג לכלכלה היו אלפי סטודנטים.

אבי פרידמן: היום יש עשרות.

אבי פרידמן: המשיכו לשמור על תקנים של כלכלנים.

אבי פרידמן: אלא מה?

אבי פרידמן: שכחו.

אבי פרידמן: במדינת ישראל אין תקן לרואה חשבון.

אבי פרידמן: לא קיים דירוג לרואה חשבון.

אבי פרידמן: מושיבים אותם על תקנים של כלכלנים.

אבי פרידמן: אלפי תפקידים נעלמו.

אבי פרידמן: רואי חשבון שבאופן טבעי היו יכולים להיכנס פנימה מלכתחילה לא נכנסים.

אבי פרידמן: לכן גם המבחר הוא מאוד קטן.

אבי פרידמן: אין דירוג.

אבי פרידמן: אפשר לטפל בבעיה החל מנושא ההתמחות.

אבי פרידמן: צריך שמשרד המשפטים יאשר מקומות התמחות נוספים באותם משרדים של פקידי שומה והם מפוזרים בארץ ויתחילו באותה תשתית.

אבי פרידמן: אחד, אישור תקנים להתמחות.

אבי פרידמן: הבעיה של האוכלוסייה הערבית והחרדית היא בעיקרה מקומות התמחות כי יש היום היצע גדול מאוד.

אבי פרידמן: עכשיו אין דירוג.

אבי פרידמן: נפגשתי עם נציב שירות המדינה ואני חייב להודות שהוא היה ישר והגון איתנו בשיחה.

אבי פרידמן: הוא אמר, אתם צודקים בטענה שאין דירוג ואין תקנים.

אבי פרידמן: מפני שמעולם לא עליתם על בריקדות, לא נלחמתם, לא הקמתם איגוד ולא איימתם על אף אחד אז לא נוצר צורך.

אבי פרידמן: כלומר הנושא לא קיים.

אבי פרידמן: הבאתי דוגמאות מארצות הברית ומאירופה.

אבי פרידמן: בכל מקום יש תיאורים, יש דירוגים, יש צרכים.

אבי פרידמן: לכן גם במכרזים בכל מקום זה מתאים לכלכלנים אבל זה לא מתאים לרואי חשבון.

אבי פרידמן: בלשכת רואי חשבון יש בעיה, זו לשכה ריבודית.

אבי פרידמן: יש בה גם מעסיקים וגם מועסקים, גם עובדי מדינה וגם שכירים.

אבי פרידמן: אתה צודק בזה שיש היפוך מגמה.

אבי פרידמן: אנשים רוצים להיכנס גם כשכירים.

אבי פרידמן: הנושא של שילוב עריכת דין וראיית חשבון, יש לנו גם קשר עם עורכי הדין אבל לעורכי הדין יש דירוג, אין בעיה.

אבי פרידמן: נסו למצוא משרות שבהן ההגדרה בכוח, ולזכותו של החשב הכללי ולזכות האוצר שהוא יהלום.

אבי פרידמן: בתוך כל שירות המדינות הם עושים שמיניות באוויר ומשתפים פעולה עם נציבות שירות המדינה ודוחפים חשבים ומבקרים.

אבי פרידמן: איפה שהם יכולים להכניס אנשים עם דיסציפלינה של ראיית חשבון הם עושים את זה בכל מיני תרגילים.

אבי פרידמן: אבל מה כוחם בתוך כל השירות הציבורי?

אבי פרידמן: כוחם קטן.

אבי פרידמן: מספר האנשים הוא קטן.

אבי פרידמן: זה צריך להתחיל בהתמחות, צריך לסכם שיהיו הגדרות, ויש דירוגים, וצריך לקחת את כל אותם אלפים שפעם היו מיועדים להיות כלכלנים ולהעביר אותם לראיית חשבון.

אבי פרידמן: יש מאות רבות ולהערכתנו למעלה מאלף כאלה.

אבי פרידמן: גם באוכלוסייה החרדית וגם באוכלוסייה הערבית.

אבי פרידמן: יש משרדים.

אבי פרידמן: יש אצלנו ימי עיון שהם ייעודיים גם למגזר החרדי וגם למגזר הערבי.

אבי פרידמן: באותו רגע שאתה מכיר שיש מגזרים שיכולים לתת פירות טובים מאוד אם קשובים לצרכים שלהם, אז למשל אנחנו לא נקיים יום עיון ביום חג מוסלמי.

אבי פרידמן: אצלנו ביומן כתובים המועדים.

אבי פרידמן: או אם יש איזה "אסרו" שחשוב למגזר החרדי גם לא נקיים יום עיון כזה.

אבי פרידמן: אז באמצעים די פשוטים, סכמו, נסו לסכם על מקומות התמחות.

אבי פרידמן: בואו נלך ונשלים את מהלך הדירוג.

אבי פרידמן: פתאום ייפתח השוק לעוד 600 או 800 אנשים.

אבי פרידמן: זו בעצם ההצעה שלנו.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אליעזר מוזס.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, החשב הכללי, חברי הכנסת, כל המוזמנים.

מנחם אליעזר מוזס: בעצם איך אני מגיע לכאן?

מנחם אליעזר מוזס: כשהיה דין הרציפות להחיל על הוועדה הזאת אז אני תמכתי בזה ואמרתי שאני רוצה ללמוד בוועדה הזאת מה עלי לעשות עם הציבור החרדי שהוא גם כן ציבור מאוד דומה בעניין המיעוטים וגם הוא מופלה.

מנחם אליעזר מוזס: לפי דוח מרכז אדווה וגם לפי דוח אונו, הראשון שאינו מתקבל לעבודה זה החרדי, השני הוא אתיופי, השלישי הוא ערבי, הרביעי זה עולה מרוסיה.

מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר מתוך ניסיוני.

מנחם אליעזר מוזס: אני מכיר בחורה שמחפשת מקום להתמחות לייעוץ מס וכשרואים שהיא חרדית אז לא מקבלים אותה כי זה יפריע לכל האווירה המתירנית של המשרד.

מנחם אליעזר מוזס: אותו הדבר במקרה של רואה חשבון, עכשיו פנה אלי.

מנחם אליעזר מוזס: 15 שנה הוא היה מנהל חשבונות.

מנחם אליעזר מוזס: המפעל הצטמצם, נפלט מהעבודה, מחפש עבודה, מרים טלפון, מי אתה?

מנחם אליעזר מוזס: אני שומע שאתה לא ערבי אבל מה אתה?

מנחם אליעזר מוזס: חרדי.

מנחם אליעזר מוזס: טריקת טלפון.

מנחם אליעזר מוזס: אחר כך הוא מרים טלפון למנכ"ל.

מנחם אליעזר מוזס: המנכ"ל אומר לו, תבין, האווירה כאן היא מתירנית, חושפנית, בקיץ, אתה לא תרגיש טוב.

מנחם אליעזר מוזס: שאלתי אם יש הבדל בין אתיופי שלא חרדי או מה בקשר לערבי?

מנחם אליעזר מוזס: כל מי שהוא שונה זה פוגע במערכת כאן.

מנחם אליעזר מוזס: אנחנו כמשפחה אחת.

מנחם אליעזר מוזס: אני לא יודע למה זה.

מנחם אליעזר מוזס: אני רואה שברוב מוסדות התורה עובדים ערבים, לאו דווקא במשרדים, אבל זה לא מפריע.

מנחם אליעזר מוזס: למשל במוסדות ויז'ניץ, יש שם ערבי כבר 40 שנה.

מנחם אליעזר מוזס: זה לא הפריע לאף אחד.

מנחם אליעזר מוזס: לצערנו יש כאן משהו.

מנחם אליעזר מוזס: בני המיעוטים הם גם כן בני אדם וחייבים להתפרנס ולזכות במכרזים.

מנחם אליעזר מוזס: כאשר הייתי אצל שר האוצר דיברתי איתו על זה.

מנחם אליעזר מוזס: אמרתי לו, יצאו כל כך הרבה מכרזים במס ערך מוסף, ברשות המיסים.

מנחם אליעזר מוזס: פנו גם חרדים.

מנחם אליעזר מוזס: אולי תתנו לי הסבר למה אף חרדי לא התקבל.

מנחם אליעזר מוזס: יש הסבר לזה?

מנחם אליעזר מוזס: כך שאנחנו צריכים טיפול שורש.

מנחם אליעזר מוזס: מר אחמד טיבי, אמרתי לך אנחנו צריכים להוסיף עוד מילה איפה שכתוב ועדת חקירה פרלמנטרית לשילוב המגזר הערבי במשרות ציבוריות, או שתוסיף מקף חרדי, או תכתוב מיעוטים.

מנחם אליעזר מוזס: זה כולל גם אתיופים.

אחמד טיבי: תודה הרב מוזס.

אחמד טיבי: עורך דין ג'אבר.

רדא ג'אבר: במשרד של החשב יש הרבה מכרזים שהם לא פנימיים אלא חיצוניים, עבודה של ראיית חשבון, עריכת דין משירות המדינה להוציא עבודה לשוק הפרטי.

רדא ג'אבר: משרדי עריכת דין ורואי חשבון כמעט ולא מקבלים עבודה בגלל שיש כל מיני תנאים שאנחנו לא יכולים לענות להם.

רדא ג'אבר: מספר עובדים במשרד, היקף של מחזורי עבודה ודברים כאלה.

רדא ג'אבר: חסמים שכמעט בלתי אפשרי שמשרד רואי חשבון או משרד עורכי דין שייכנס לתחום הזה.

רדא ג'אבר: זה מעבר לנושא של ועדת החקירה אבל זה מאוד חשוב כי זה יאפשר לאנשים האלה לקבל ניסיון תוך כדי עבודה.

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: בבקשה מר אורן.

שוקי אורן: אני קודם כל על הנושא של ההתקשרויות.

שוקי אורן: בכל מה שקשור להתקשרויות חיצוניות אנחנו עושים מאמצים להוריד את תנאי הסף.

שוקי אורן: זה אני אומר לא מתוך הסתכלות על בני מיעוטים אלא מתוך הסתכלות שאנחנו מאוד רוצים לעודד...

שוקי אורן: הרכש הממשלתי הוא כלי מאוד חזק.

שוקי אורן: מצד אחד הוא אמור להתנהל בשקיפות ובשוויוניות וכך הוא מתנהל.

שוקי אורן: מצד שני יש בו הרבה מאוד כוח תקציבי מכיוון שברכש הממשלתי מעורבים מיליונים רבים וזה הכול נעשה על פי חוק מכרזים.

שוקי אורן: אבל הכללים שאנחנו קובעים הם כאלה שאנחנו הורדנו הרבה מאוד מתנאי הסף.

שוקי אורן: אני לא מדבר דווקא על רואי חשבון אלא אני מדבר על עסקים קטנים.

שוקי אורן: אחד הדברים החשובים במגזר הערבי או במגזר החרדי זה פיתוח של עסקים.

שוקי אורן: אנחנו עושים דברים כמו הקמה עכשיו של הקרן החדשה שאמורה לפעול.

שוקי אורן: בקרנות לעסקים קטנים אנחנו מסתכלים הרבה על המגזר וגם בצורת ההתקשרות, עצם הורדת תנאי הסף.

שוקי אורן: אני אבדוק שוב את הנושא הזה כי בפרוש אנחנו מעוניינים בכניסת גופים קטנים יותר למכרזים של הממשלה.

קריאה: כמו שזה קיים בארצות הברית, עסקים קטנים, שלגביהם קיימת העדפה מתקנת.

קריאה: זה שאתה מאפשר לעסקים קטנים להתחרות, פתחת להם את הדלת אבל אין להם שום העדפה מתקנת.

קריאה: האם תיתן העדפה מתקנת לעסקים קטנים?

שוקי אורן: יש כלים ייעודיים שהממשלה צריכה להפעיל אותם ואולי יותר כגון קרנות השקעה, קרנות אשראי.

שוקי אורן: הקרן שאנחנו מפעילים ביחד עם בנק מרכנתיל היא קרן שפועלת בעיקר במגזר הערבי.

שוקי אורן: אנחנו גם רואים את הנתונים.

שוקי אורן: אני יודע שהנושא עולה הרבה מאוד לייצר את האפליה המתקנת דרך המכרזים.

שוקי אורן: יש בזה קושי מבחינת צורת העבודה הנכונה כי עדיין המטרה שלנו היא התקשרות יעילה של הממשלה.

שוקי אורן: כלומר שאנחנו מפעילים את תקציב המדינה אנחנו צריכים התקשרות יעילה.

שוקי אורן: במסגרת ההתקשרות היעילה אנחנו מוכנים להוריד את תנאי הסף.

שוקי אורן: זה דבר שעוזר למשק, מפתח יותר תחרות, מכליל עסקים קטנים, מונע ריכוזיות.

שוקי אורן: אם ישנן מטרות ייעודיות הדרך להתמודד איתן היא לא דרך ההתקשרות אלא דרך סיוע שהם יוכלו להתקשר יותר בקלות.

שוקי אורן: אז למשל זה יכול להיות בתוכניות ייעודיות שיעזרו להם להתמודד במכרזים.

שוקי אורן: זה גם עלה בחוק חובת מכרזים הנושא של פרסומים והיכולת של ציבור לדעת.

שוקי אורן: עם בעלי עסקים כולל במגזר, היו הרבה מריבות לגבי שפות.

שוקי אורן: יש היום הרבה מאוד כלים שהם יכולים להגיע לפעילות של הממשלה.

שוקי אורן: אם נחזור לנושא הישיר שלנו.

שוקי אורן: אני לא יכול להגיד שאני אופטימי.

שוקי אורן: התחלופה אצלנו היא קטנה.

שוקי אורן: השנה גייסנו סדר גודל של 6 או 7 אנשים מתוכם שניים בני מיעוטים.

שוקי אורן: כשמדברים באחוזים זה דבר מטעה.

שוקי אורן: כי מה אני אגיד?

שוקי אורן: 30%?

שוקי אורן: הרי זה בסך הכול שני אנשים.

שוקי אורן: אנחנו גם נמצאים במצבים שאנחנו נדרשים לקצץ תקנים.

שוקי אורן: אגף החשב הכללי היה בגירעון.

שוקי אורן: כל תקן שהתפנה אפילו קוצץ לנו.

שוקי אורן: כך שבמסגרת המשרות המצומצמות שלנו העובדות מראות שנעשים מאמצים.

שוקי אורן: אז יכול להיות שבמקום 30% זה יכול להיות 50%.

שוקי אורן: אז במקום שניים יהיו שלושה אבל זה לא יביא אותנו במהירות ליעדים שאנחנו רוצים.

שוקי אורן: נשאלנו מה אפשר לעשות כדי להסיר חסמים?

שוקי אורן: קודם כל הנושא של תקנים ייעודיים הוא חשוב.

שוקי אורן: הוא חשוב והוא נכון.

שוקי אורן: יש לנו את הקשיים שלנו איתו אבל צריך להתמודד ואני גם לוקח על עצמי לשים על זה יותר דגש.

שוקי אורן: זה אני אומר כהצהרה כללית.

שוקי אורן: אני באופן אישי אדאג להסתכל על כל אחד מהמכרזים שאנחנו מקיימים כולל מכרזים לכלכלנים מתחילים.

שוקי אורן: אני ארצה לקבל את הנתונים מראש ולדעת איפה אנחנו נמצאים מבחינת קבלת בני מיעוטים כדי לקדם את זה.

שוקי אורן: אני רואה קושי לדרגים הבכירים יותר.

שוקי אורן: המערכת די בנויה על זה שאתה גם מקדם את האנשים שבתוך המערכת.

שוקי אורן: לכן להביא מישהו לתפקיד של סגן חשב או לתפקיד של חשב שבא מבחוץ ואז אתה עוקף לגמרי את התהליך של מכרזים פנימיים, בזה אני רואה קושי.

שוקי אורן: וגם יהיו אנשים בתוך המערכת שיתקיפו את זה בטענה שחוסמים אותם מלהתקדם.

שוקי אורן: זה נושא שנציבות שירות המדינה צריכה להתדיין בו.

שוקי אורן: יש לנו פוטנציאל בתוך האגף.

שוקי אורן: הקידום המהיר של מי שהפך להיות חשב עכשיו וזה תקן בכיר של סמנכ"ל הוא קידום כוכבים.

שוקי אורן: בן אדם שתוך 3 שנים הגיע לתפקיד כזה זה לא קורה אצלנו הרבה.

שוקי אורן: זה רק במקרים של אנשים ראויים.

שוקי אורן: אנשים צריכים להבין שבחלק מהמקרים הם ייכנסו לתפקידים שהם פחות בכירים.

שוקי אורן: קורה גם שאדם עבד כבר במשרד רואי חשבון ואולי הרוויח יותר כסף, פתאום נכנס למערכת והוא מוכן להרוויח פחות.

שוקי אורן: זה עניין של תפישה.

שוקי אורן: אם חושבים שזה נכון לעבוד בתוך הממשלה כי זה מקום שאפשר להשפיע עושים את זה.

שוקי אורן: אני קיבלתי משכורת יותר גבוהה לפני כניסתי למערכת הממשלתית.

שוקי אורן: אני חושב שאין מקום כמו משרד האוצר לפיתוח קריירה בסופו של דבר.

שוקי אורן: זה שילוב של שני דברים.

שוקי אורן: אחד, להיות במקום שיכולת ההשפעה היא מאוד גדולה ובנוסף זו תרומה אישית שאין דומה לה בסקטור הפרטי.

שוקי אורן: כמה שלא תעבוד במשרד רואי חשבון, אחרי 5 שנים במשרד האוצר אתה בן אדם אחר.

שוקי אורן: אני לא יכול להיות כאן אופטימי כי אני לא רואה משהו שיעשה את השינוי הדרמטי.

שוקי אורן: אני לוקח על עצמי באופן אישי להיות מעורב בכל המכרזים שמתקיימים בדרגים הנמוכים כדי לעקוב.

שוקי אורן: אני לא יכול להבטיח שבכל המכרזים האלה מי שיתקבל זה מהמגזר הערבי.

שוקי אורן: אבל זה נושא שאנחנו נסתכל עליו ונחפש את הדרכים היותר אקטיביות.

דני גרא: אני רוצה לדבר בתחום של outsourcing, מכרזים והתקשרויות.

דני גרא: אפשר להסתכל על תחום אחר.

דני גרא: מחד, מרבית החברות הקבלניות שזוכות במכרזים במדינת ישראל אינן חברות ערביות.

דני גרא: מרבית הבונים הם ערבים.

דני גרא: מה יוצא?

דני גרא: הממשלה משלמת יותר.

דני גרא: כי בסופו של חשבון מי שבונה את זה, קבלן המשנה המתקשר עם המדינה, זו יכולה להיות אחת מהחברות היזמיות הגדולות.

דני גרא: לו המדינה היתה פותחת בתחום הזה יותר היא היתה מייצרת תעסוקה אצל הערבים, מצד שני היית מפתח עסקים קטנים, היית מייצר מאגר גדול יותר של מתחרים והמדינה היתה חוסכת כסף.

דני גרא: כולם יודעים שהרווח היזמי קבלני עשוי להיות בין 15% ל-20%.

דני גרא: מה קורה?

דני גרא: אנחנו יודעים שבישוב הערבי רמת התשתיות נמוכה.

דני גרא: כלומר צריכה להיות השקעה גדולה מאוד של הממשלה כדי לתקן את זה.

דני גרא: אז בואו נחבר את הדברים האלה יחד.

דני גרא: צריך לחשוב לא מן ההיבט הצר אלא דווקא מן ההיבט הרחב של תפקידו של החשב הכללי כאחראי על התקשרויות המדינה בסכומים אדירים.

שוקי אורן: הנושא שאתה מעלה עכשיו הוא נושא אחר.

שוקי אורן: החשב הכללי עוסק ביותר מזה בתחומי הלוואות ובאלף אחד דברים.

שוקי אורן: כאן אנחנו כבר גולשים לנושא הגדול של מה מדינת ישראל צריכה לעשות כדי לגרום לצמצום הפערים שקיימים.

דני גרא: אני מדבר על איך אתה מתעל, אתה כחשב כללי מתעל את הכספים שהמדינה ממילא נותנת.

דני גרא: על זה הדיון.

דני גרא: חלק גדול מהלחצים של המגזר הערבי כן לעבוד במשרדי ממשלה אינו נובע רק מהטעם של צורך בייצוג הולם שהוא טעם לגיטימי אלא מן הטעם שפשוט המשק בכלל לא נוטה לקבל אותם לעבודה.

דני גרא: במיוחד בתחומים של מדעי החברה, ו-soft sciences.

דני גרא: כאן כן דרושה תרומה שלך גם במעט שאתה מעסיק אבל גם כ-Outsourcer אולי הגדול במדינה.

דני גרא: יש מקום לחשוב על זה.

עיסאם אבונסאר: העניין של כן לעבוד או לא לעבוד במשרדי הממשלה.

עיסאם אבונסאר: לשכת עורכי דין מונה 46 אלף חברים מתוכם כ-6000 בני האוכלוסייה הערבית.

עיסאם אבונסאר: המשכורת הנמוכות בשרות המדינה יחסית למשכורות המוכרות אצלנו בפריפריה בצפון הן דווקא משכורות טובות.

עיסאם אבונסאר: יש היצע מאוד איכותי בכל הרמות.

עיסאם אבונסאר: אבל יש המון חסמים.

עיסאם אבונסאר: מרוב עצים לא רואים את היער.

עיסאם אבונסאר: אני מסכי עם יועץ הוועדה עם העניין של מדיניות מגבוה.

עיסאם אבונסאר: היום 50% מהפרקליטים במחוז חיפה הם בני מיעוטים.

עיסאם אבונסאר: כשהם יתקדמו אז יהיה אחוז יותר גבוה.

עיסאם אבונסאר: דיברנו בישיבה הקודמת על תפקיד נוסף של סגן בנצרת.

עיסאם אבונסאר: מינו לא מתוך המשרד, לא מתוך מיסוי מקרקעין וגם יהודי בנצרת.

עיסאם אבונסאר: : אנחנו לפני שנה וחצי דיברנו על המכרזים.

עיסאם אבונסאר: הלחץ הגדול שהפעלנו על האוצר היה לסיים את זה מהר.

עיסאם אבונסאר: עלינו לחזור לאותן תקנות ולראות מה ניתן לעשות מבחינת התקנות כדי להפשיט את הדברים.

עיסאם אבונסאר: כי אם אנחנו נדבר בטובות אנחנו לא נגמור את זה.

עיסאם אבונסאר: צריכים לחזור לויכוח שהיה לנו אז.

עיסאם אבונסאר: הכנסת היתה בסוף דרכה ולא הספקנו לעשות את זה.

עיסאם אבונסאר: צריך עיון חוזר.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם אני אסכם.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות למר שוקי אורן שהופיע בפני הוועדה.

אחמד טיבי: הנתונים של שיעור הערבים באגף החשב הכללי הם עגומים 1.2%.

אחמד טיבי: הם אפילו מתחרים עם העגמומיות שיש במנגנון הכנסת.

אחמד טיבי: המספרים האלה מצריכים מחשבה מחודשת שלך כחשב כללי אבל גם חיפוש אקטיבי של מועמדים ערבים בכל הרמות.

אחמד טיבי: זה שבהנהלת מס הכנסה אין אף ערבי זה עובר כחוט השני בכל הדרג הבכיר של מקבלי ההחלטות.

אחמד טיבי: אני שב ואומר שחייבי לפתוח את המכרזים כפי שאמרה גברת הניה מרקוביץ.

אחמד טיבי: שהמכרזים יהיו חיצוניים ולא יתחילו עם מכרזים פנימיים כי מכרז פנימי פוגע בערבים שלא נמצאים במערכת.

אחמד טיבי: הניה מרקוביץ הודתה שזה נכון ולכן היא אומרת עקפנו את המכרז הפנימי על ידי מכרזים ייעודים לערבים.

אחמד טיבי: החשכ"ל נמצא בעמדה מיוחדת בעלת השפעה על כלל משרדי הממשלה בגלל האחריות הישירה שלו על החשבים הכלליים ולכן המדיניות שלך אדוני מקבלת משנה תוקף לגבי הנושא שהוועדה חוקרת והוא שיעור המועסקים הערבים הנמוך בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: אני מקווה שהחשב הכללי ינקוט במדיניות שונה מאשר עד עכשיו.

אחמד טיבי: בקרוב נזמין את הנציבות לפגישה נוספת.

אחמד טיבי: נחליף מספרים, נראה מה אפשר לעשות בכל מה שקשור למדיניות אקטיבית.

אחמד טיבי: אנחנו גם ניפגש עם מספר משפטנים בכירים כדי ללמוד אפשרות של שינוי חקיקה כדי שהדבר לא יישאר אמורפי במסגרת אמירות שהן פוליטיקלי קורקט נחמדות יפות אבל לא מיושמות בשטח.

אחמד טיבי: אנחנו לפני חקיקה שנמליץ לממשלה ובשלב נוסף אנחנו נזמין את ראש הממשלה שהביע נכונות לבוא ולהופיע בפני הוועדה.

אחמד טיבי: תודה רבה לכם.