ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 1, 2010-08-11 00:00

אחמד טיבי: צהרים טובים לכולם.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: מוזמנים: נציב שירות המדינה, מר שמואל הולנדר ומנכ"ל משרד המשפטים, ד"ר גיא רוטקופף ואורחים נוספים, שידברו בהמשך הדיון.

אחמד טיבי: ועדת החקירה הפרלמנטרית, שהוקמה בכנסת הקודמת ועבודתה הופסקה בגלל הבחירות המוקדמות, המשיכה את פעילותה בכנסת ה-18.

אחמד טיבי: היא קיימה מספר ישיבות עם מספר שרים ומנכ"לים של חברות ושל משרדים ממשלתיים.

אחמד טיבי: אחד הצירים החשובים בנושא קליטת עובדים ערבים או אי קליטת עובדים הרבים, שיעור גבוה הוא בנציבות שירות המדינה, שאמונה על יישום החוק שהתקבל וייצוג הולם במקרה זה, אבל יותר מזה, זה גם על דעת הוועדה, על נושא של פעילות אקטיבית כדי להעלות את שיעור העובדים הערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: כפי שקורה בכל ועדה, אנחנו שולחים בדרך כלל שאלות לעובדים המוזמנים, ומקבלים עליהם תשובות בכתב ולאחר מכן מתפתח כאן דיון של שאלות ותשובות.

אחמד טיבי: האמת היא, ששלחנו תשובות לנציב שירות המדינה, וביקשנו נתונים לגבי תכניות עבודה וכדומה.

אחמד טיבי: הנציבות לא סיפקה תשובה בכתב, ותכף אנחנו נשמע הסבר למה.

אחמד טיבי: דעתנו היא שכפי שכל אורח בוועדה, וכל מזומן וכל גוף מגיש תשובות לוועדה לפני שהוא מגיע, רצוי שכל האורחים המוזמנים, כל משרדי הממשלה, כל המשרדים הנוגעים בדבר יעשו כן כדי לייעל את עבודת הוועדה ולהקל על כולנו.

אחמד טיבי: שיעור האזרחים הערבים במדינת ישראל הוא כ-20% בעוד שיעור המועסקים הערבים בשירות הציבורי הוא כ-6.5%, נראה אולי יותר, אולי פחות ב-2009.

אחמד טיבי: אין ספק שמדובר בשיעור נמוך, שהוא אפילו רחוק מהיעד שהחלטות ממשלה דיברו עליו, של 8% ואחר כך של 10% וכדומה, וזה אפילו רחוק מהיעד המינימאלי שהממשלה הציבה לעצמה.

אחמד טיבי: אנחנו שומעים יותר ויותר, אדוני הנציב, הסברים ממשרדי הממשלה, שלא נוכל לעמוד ביעד, אפילו ביעד של ה-8%.

אחמד טיבי: לכן, נשאלת השאלה מה נציבות שירות המדינה ואתה, אדוני, עושים כדי לעמוד ביעד של החלטות הממשלה וכן, לעמוד במה שהחוק מחייב לגבי ייצוג הולם ולהתקרב עד כמה שאפשר לשיעור האוכלוסייה הערבית מתוך האוכלוסייה הכללית, לצד שאלות נוקבות על דרג העובדים הערבים שנמצאים במשרדי הממשלה בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: אין ספק שהמחסור בעובדים ערבים בדרגים אחרים הוא מחסור בוטה, זועק וכנראה שיש מדיניות של אי קליטת עובדים ערבים, ואם קליטה – אז בדרגים נמוכים ולא בדרגים שיכולים לעזור למועסק להגיע לתפקיד שיש בו השפעה על תהליך קבלת ההחלטות, כי בסופו של דבר זה ישפיע על יותר קליטת עובדים ערבים כדי למלא אחרי הוראות החוק, ואז אנחנו נכנסים למעגל קסמים שבו נשאר הייצוג בשיעור נמוך.

אחמד טיבי: לפני שאתן לך את הבמה, אדוני, אני רוצה לתת ליועץ הוועדה, דוקטור דני גרא, להציג מצגת ולאחר מכן, נמשיך בדיון.

אחמד טיבי: בבקשה דוקטור דני גרא.

דני גרא: צהרים טובים.

דני גרא: כשאנחנו מסתכלים על החלטות הממשלה בנושא ייצוג הולם של עובדים ערבים וצ'רקסים, בערבים הכנסנו גם את הדרוזים פנימה.

דני גרא: אנחנו רואים שב-2004 היתה החלטה 1402.

דני גרא: מצב הפתיחה היה 4.70% עובדים ערבים.

דני גרא: היעד היה 8% תוך 3 שנים, בתאריך היעד הגיעו ל-5.6%.

דני גרא: ההחלטה הבאה היתה למעשה החלטת סיוע של כלי כדי להעלות את מספר העובדים הערבים.

דני גרא: באוגוסט 2006 המטרה היתה להגיע עד סוף 2008 ל-8% והגיעו ל-6.36%.

דני גרא: 10% עד 2010, אם כי 2010 לא הסתיימה, אני מעריך שבסוף 2010 יהיו כ-6.8% עובדים ערבים.

דני גרא: ההחלטה הזאת גם אמרה ש-20% מהמשרות החדשות יוקצו לערבים, ואז בסוף 2007, ב-11 בנובמבר 2007, באה החלטה 2579.

דני גרא: נתוני הפתיחה היו שבשירות המדינה יהיו 5.85% ערבים, והמטרה היתה שעד סוף 2012, 10% מעובדי המדינה יהיו ערבים.

דני גרא: הוקם גם צוות להסרת חסמים ברשות מנכ"ל משרד המשפטים, וההחלטה הזאת עדין בתהליכי ביצוע.

דני גרא: זה לא ביצוע.

דני גרא: אגב, כל הנתונים נלקחים מדוחות הנציבות.

דני גרא: ב-2003 היו 2793 עובדים ערבים ונוצרים לא ערבים.

דני גרא: כלומר, הדוחות שהנציבות מוסרת לגבי תעסוקת ערבים כוללים גם נוצרים לא ערבים.

דני גרא: סך הכל עובדי המדינה היו - -

מגלי והבה: מה זה נוצרים לא ערבים?

דני גרא: לא יודע.

דני גרא: זה יכול להיות פרבוסלבים, זה יכול להיות אנגליקנים...

מגלי והבה: כמה שנים מאז קום המדינה מתייחסים לאוכלוסייה הדרוזית, שהוא מיעוט ערבים ואף אחד לא מכחיש את זה, אבל יש לה את היתרונות והחסרונות, את הייחוד שלה.

מגלי והבה: לכן, כשאתה מוחק במחי יד, ואתה אומר שאתה מתייחס רק לערבים, אתה מוחק היסטוריה של כל הפריבילגיות - -

אחמד טיבי: כתוב: ערבים – כלולות ההגדרות הבאות בדוחות הנציבות: מוסלמים ונוצרים ערבים, דרוזים.

אחמד טיבי: ..

מגלי והבה: אני בטוח שלדוקטור המכובד אין נושא בהגדרה לא לאומי ולא פוליטי.

מגלי והבה: אני מדבר על הויכוח שקיים.

מגלי והבה: כעדה נפרדת, שיש לה את הזכויות שלה, את הפריבילגיות שלה, את החובות שלה, אני לא רוצה לראות את זה כנציג של החברה הזאת, במיוחד בדוחות הרשמיים של מדינת ישראל, שעל פי חוק הגדירו את ההגדרה הזאת, שאתה מוחק אותנו במחי יד.

מגלי והבה: לכן, כשאתה עושה את הדוח למפלגה שלך - -

דני גרא: אין לי...

אחמד טיבי: הוא יועץ הוועדה.

אחמד טיבי: ..

מגלי והבה: - לכן אני מעיר לו, שמי שינסה למחוק - -

דני גרא: זה כתוב.

מגלי והבה: אני בקושי רואה מה כתוב.

מגלי והבה: כתוב למעלה: עובדים ערבים בשירות הציבורי.

דני גרא: לא במונח ערבים.

מגלי והבה: אחת הסיבות שלא סיימתי את התואר השלישי שלי היא כי לא רציתי להיות פילוסוף.

מגלי והבה: הסתפקתי בכך שאני רואה את העובדות כמות שהן.

אחמד טיבי: ההערה של חבר הכנסת מגלי והבה מובנת ואני אסביר אותה ובזה יסתיים הויכוח.

אחמד טיבי: הכותרת הוסברה למטה.

אחמד טיבי: אני, מבחינתי, ערבים זה כולל דרוזים תמיד.

אחמד טיבי: זו העמדה וזו גם עמדה פוליטית, עמדה אידיאולוגית וכדומה.

אחמד טיבי: אני מקווה שזה גם נכון לגבי אחרים, חבר הכנסת מגלי והבה, ובמקרה זה, ההודעה למטה וההסבר כל כך מפורט שהוא מדבר על מוסלמים, נוצרים ערבים, דרוזים ומוסלמים לא ערבים והכוונה לצ'רקסים.

מגלי והבה: טוב שאנחנו מתווכחים, אדוני היושב ראש, כי שנינו מאותו מיעוט ואין סתירה בכלל אבל בתוך המדינה הזאת, מאז קום המדינה - -

אחמד טיבי: אגב, המספרים כוללים גם דרוזים.

מגלי והבה: כן, אני מסכים אתך אבל - -

סעיד נפאע: אני רוצה להעיר הערה, אדוני היושב ראש ויועץ הוועדה: אני חושב שמן הראוי לקבל את הערתו של חבר הכנסת מגלי והבה, זה חשוב מאוד.

סעיד נפאע: אנחנו נשיג שני דברים: 1.

סעיד נפאע: נראה איך החלוקה הפנימית - -

אחמד טיבי: בדוחות יש את החלוקה הפנימית.

סעיד נפאע: - 2.

סעיד נפאע: תראה גם שאותן פריבילגיות שחבר הכנסת מגלי והבה מתכוון אליהן, לא קיימות.

סעיד נפאע: לכן, הייתי מציע להיכנס לחלוקה הזאת כדי לבדוק אם הפריבילגיות האלה קיימות או לא, כי הן לא קיימות.

מגלי והבה: בואו לא נהפוך את הנושא לנושא פוליטי.

מגלי והבה: אני מדבר על זכויות, ותוציא אותם מהפוליטיקה.

מגלי והבה: היום, בהגדרה, במדינת ישראל ישנם דברים שלא אני ממציא אותם.

מגלי והבה: בכל ההגדרות יש את ההתייחסות לדרוזים ולצ'רקסים - -

סעיד נפאע: חבר הכנסת מגלי והבה, בחוק נאמר: "ייצוג הולם לערבים לרבות הדרוזים".

מגלי והבה: אנחנו יודעים מי עמד מאחורי החוק ומי הצביע עליו.

סעיד נפאע: זה לא משנה.

מגלי והבה: זה משנה, כי מישהו פה עומד למחוק ישות של אנשים שבחוקי המדינה התייחסו אליהם על פי מוצאם.

מגלי והבה: הרי היום אף אחד לא מכחיש שהדרוזים הם ערבים.

מגלי והבה: אנחנו לא באנו מפולניה ולא - -

אחמד טיבי: אני לא יודע, אני רוצה לצמצם את הויכוח ואני מוותר על השאלה שלי כדי שלא תשמע קנטרנית ואני מסיים את הויכוח כאן.

אחמד טיבי: דני, תמשיך.

מגלי והבה: ברצינות, היושב ראש, אני רציני בהערה שלי.

מגלי והבה: לא הערתי את זה בציניות.

אחמד טיבי: אתם לא קראתם את הדוח של הוועדה.

אחמד טיבי: בכל הדוחות יש חלוקה גם של ערבים באופן כללי, גם של דרוזים וגם של צ'רקסים.

אחמד טיבי: אני לא רוצה לפרק את הערבים ליותר ויותר קומפוננטים, גם לבדואים, גם לערבים מהגליל, גם לערביי המשולש יש הערות לגבי ערביי הגליל.

אחמד טיבי: יש הערות היסטוריות והן מוצדקות לפי דעת אנשי המשולש.

אחמד טיבי: זה לא צריך להיכנס לפה אבל המספרים ברורים, והדרוזים נכנסים כקטגוריה בכל הדוחות של הוועדה.

אחמד טיבי: בבקשה תתחיל.

דני גרא: ובכן, הנתון היה שנתון הערבים פלוס נוצרים לא ערבים היו 5.05% לפי דוחות הנציבות.

דני גרא: היו 147 נוצרים לא ערבים, הורדנו אותם וקיבלנו 4.78%.

דני גרא: כך לאורך כל השנים כך שב-2009, השנה האחרונה שבה הוגש הדוח, והנציבות הראתה שהיו 4245 עובדים ערבים בשורה התחתונה מתוך 60,882 עובדים דהיינו, 6.97 אבל היו 200 נוצרים לא ערבים.

דני גרא: אגב, מוסלמים לא ערבים, אנחנו הנחנו, אם כי אין לנו מידע, שאלה צ'רקסים.

דני גרא: הורדנו 200 וקיבלנו 4045 עובדים ערבים, הווה אומר 6.64%.

דני גרא: היתה החלטת ממשלה 2579, וזו ההחלטה שאתה אנחנו חיים היום.

דני גרא: היא אומרת שעד סוף 2012 10% עובדי מדינה ערבים וכעת, כל משרד ממשלתי ויחידת סמך נדרש לגבש, בתיאום עם הנציבות, תכנית עבודה 5 שנתית באותו משרד, במסגרתה ייקבע לגבי כל משרד ו/או יחידת סמך, מהי מכסת העובדים מקרב האוכלוסייה שאמורים לקלוט.

דני גרא: אני משער לעצמי שהנחת היסוד שהסתתרה מאחורי ההחלטה הזאת היא שהיו משרדים שהיו יכולים לקלוט יותר מ-10 כאלה ובסך הכל, החלטת ממשלה של 10% היא החלטת מסגרת כוללת.

דני גרא: כמובן, המציאות היתה אמורה לגבש את תכנית העבודה יחד עם ה-5 שנתי, כל משרד עם כלל המשרדים ומדי 3 חודשים כל משרד מדווח לנציבות, והנציבות מדווחת אחת לשנה ליושב ראש ועדת השרים במגזר הלא יהודי.

דני גרא: היו כלים מסייעים.

דני גרא: לפחות 30% מתוך המשרות החדשות המוקצות בכל שנה יועדו לערבים, דרוזים וצ'רקסים.

דני גרא: להחיל על משרדי הממשלה לתת עדיפות ולהעריך עד סוף 2012 את הקצאת המשרות החדשות המיועדות לכל משרד, להסמיך את נציבות שירות המדינה לייעד משרות לבני האוכלוסייה הנ"ל, ולהקים צוות ברשות מנכ"ל משרד המשפטים, שילווה את עבודת המשרדים ויסייע בהסרת חסמים.

דני גרא: מצב הפתיחה ב-2007, כאשר ההחלטה הזאת היתה כאן, לפניכם למעלה.

דני גרא: בבריאות החלוקה היתה שהיו 1946 עובדים ערבים ורק 1442 בכל שאר המשרדים.

דני גרא: ברצוני לומר שהיחס המספרי בין עובדי מערכת הבריאות לשאר המשרדים, כמובן להוציא את המשרדים הביטחוניים, הוא בערך 50.

דני גרא: המצב, נכון ליום 31.12, זה סוף הדוח.

דני גרא: סך הכל, במדינה, עובדים בבריאות 2342, הווה אומר 8.26.

דני גרא: מאחר והיו לי בתוך הדוחות נוצרים לא ערבים, אני שקללתי ועשיתי ניתוח מתמטי.

דני גרא: יכול להיות שישנה טעות ב-10 עובדים שהיו צריכים להיות בבריאות ו-10 בשאר המשרדים האחרים אבל עשיתי ניתוח מתמטי.

דני גרא: בשאר היחידות 1703 עובדים, וזה אומר רק 5.

דני גרא: 23% ערבים - -

אחמד טיבי: מה זה בשאר היחידות?

דני גרא: שאר היחידות זה שאר משרדי הממשלה למעט בריאות.

דני גרא: אם היעד הסופי הוא 2012, אם נניח דילול שנתי בכמות עובדי המדינה ב-1.3%,1.4% בשנה, סביר להניח שבסוף התקופה, בסוף 2012 יהיו 62,000 ערבים.

דני גרא: בהתאם להחלטת הממשלה, כמות עובדי המדינה הערבים היתה צריכה להיות 10%, כלומר 6200.

דני גרא: התוספת הצפויה, כמה היא?

דני גרא: נתון הפתיחה היה 3388, הווה אומר 6200 פחות 3388 שווה 2300 תוספת או בין 550 ל-580 עובדים ערבים נוספים מדי שנה.

דני גרא: מה קרה?

דני גרא: היום יש לנו 4045 עובדים ערבים.

דני גרא: הווה אומר שהגידול ממועד ההחלטה היה רק 657.

דני גרא: מאחר וזה שנתיים רק 329 בשנה.

דני גרא: הביצוע לעומת הצפי: אם הצפי היה כ-560 קיבלנו רק 329.

דני גרא: הביצוע הוא פחות מ-60% מהצפי לביצוע כדי להגיע ל-10%.

דני גרא: בקצב הנוכחי בסוף 2012 יגיעו ל-5030 עובדים, בהנחה שכמות עובדי המדינה היא 62,000, זו הנחה שאני שמתי והיא יכולה להיות מעט שונה, יהיו 8%.

דני גרא: רק להזכיר: השיעור הזה בסוף 2012 זה השיעור ששירות המדינה היה צריך להגיע אליו ב-2007 על פי החלטה ב-2004.

דני גרא: כלומר, 5 שנות פיגור.

דני גרא: לקחתי משרדי ממשלה, את העיקריים שבהם ויחידות סמך שמעסיקים 500 עובדים ומעלה.

דני גרא: הם מייצגים שלושת רבעי מכלל העובדים בכל משרדי הממשלה, למעט הבריאות.

דני גרא: השוויתי בין 2005 ל-2009 באחוזים.

דני גרא: באגף מס הכנסה אפילו מצאתי שישנה ירידה.

דני גרא: קליטת עובדים ערבים בשנתיים האחרונות: 457 עובדים ערבים נקלטו בשנת 2009, אבל לשירות המדינה נוספו 345 עובדים ערבים.

דני גרא: יש הבדל בין קליטה של עובדים לתוספת.

דני גרא: מרביתם אחיות ורופאים.

דני גרא: בניכוי אלה שיעור תוספת העובדים קטנה.

דני גרא: שני שליש מכלל תוספת העובדים הערבים מאז 2005 נוצרה בגין תוספת אחיות ורופאים.

דני גרא: ב-2009 נוספו, כפי שאמרתי, 345 עובדים, מהם רק 49 עובדים, 15% במקצועות שאינם רפואיים.

דני גרא: אני מציע שאת השאלות נשאיר לסוף בעוד 5,7 דקות.

אחמד טיבי: זה יותר מדי, תצמצם.

דני גרא: השאלות אומרות ככה: האם גובשה תכנית משרדית ובין-משרדית לשנים 2008-2012.

דני גרא: אולי את זה באמת אקריא בסוף.

דני גרא: לגבי עמדות ניהול, שיושב הראש ציין: ייצוג הולם נבחן בשני פרמטרים עיקריים: 1.

דני גרא: כמותית, וזאת לפי החלטת הממשלה.

דני גרא: מה שיעור העובדים הערבים.

דני גרא: השני הוא איכותי.

דני גרא: כלומר, מה מידת שותפות עובדים ערבים בתהליך קבלת החלטות.

דני גרא: אלה מתקבלים על פי רוב בדרגי המינהל הממשלתי הבכיר.

דני גרא: אולי במקרה יוצא דופן אחד, מינוי מנכ"ל ערבי במשרד הפנים, אין שיפור מאז 2004.

דני גרא: ערבים לא מכהנים בשלושת דרגי התפקידים הבכירים.

דני גרא: מנכ"ל או משנה למנכ"ל - -

מגלי והבה: תסלח לי, אני רוצה לתקן אותך: פרט למקרה יוצא דופן, יושב פה נציב שירות המדינה שישב בראש ועדה.

מגלי והבה: הייתי המנכ"ל הראשון בקדנציה מלאה של משרד ממשלתי - -

דני גרא: אדוני, אני מבקש את סליחתך.

מגלי והבה: אני מכבד את מה שאתה אומר אבל שמתי לב לכמה טעויות.

מגלי והבה: כדאי שבפעם הבאה שאתה מציג לנו, פעם כתבת דרוזים וצ'רקסים ולא רציתי להפריע לך...

דני גרא: נצמדתי להחלטת הממשלה.

דני גרא: כשאני מצטט אני שם דרוזים.

אחמד טיבי: כתוב שם: העדה הדרוזית.

מגלי והבה: יש כמה טעויות, תתקן אותן בבקשה.

מגלי והבה: זה מאוד חשוב אחרת נעשה עוול גם לנציב שירות המדינה.

מגלי והבה: יושב ראש ועדת איתור אישר אותי ב-2001.

דני גרא: הדרג השני סמנכ"ל והשלישי זה מנהלי אגפים אחרים, פרקליטי מחוזות, חשבי משרדים, יועצים משפטיים למשרדי ממשלה וכולי.

דני גרא: בדוחות הנציבות הנוגעים לייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית מוצגת רק התפלגות לפי דרגות שיא.

דני גרא: בדוחות הנציבות הנוגעים לייצוג הולם לקידום נשים בשירות המדינה מוצגות התפלגויות לפי דרגות שיא וגם לפי חוזה עם בכירים.

דני גרא: שניהם מציגים, אגב, שיפור מבורך.

דני גרא: גם בשם הדוחות קיים הבדל.

דני גרא: שניהם מציינים ייצוג הולם לנשים ולערבים, אך זה הנוגע לערבים איננו כולל את המונח "קידום".

דני גרא: השאלה, למשל, האם הממונה על קידום נשים בנציבות עוסקת בקליטת עובדות ערביות וקידומן.

דני גרא: הנה ההשתלבות, הערבים בעמדות ניהול: בניתוח השוואת שילוב העובדים הערבים בשלוש דרגות השיא בדירוג המינהלי, המח"ר, המהנדסים והרופאים, אלה ארבעת הדירוגים העיקריים בין השנים 2004 ל-2009, אנחנו רואים ששיעור העובדים הערבים בשלושת דרגות השיא, בכלל העובדים הערבים, נע בין 1.15% ל-1.58%.

דני גרא: כשאנחנו רואים שאחוז בעלי התואר השני והשלישי מכלל העובדים הערבים מגיע ל-20%.

דני גרא: אנחנו יודעים שישנה קורלציה בין תפקידים, דרגות והשכלה.

דני גרא: שיעור העובדים הערבים בדרגות האלה מהווה רק 2%, 2.5% מכלל העובדים בדרגות אלה.

דני גרא: כלומר, בדרגות הבכירות הבכירים הערבים מהווים רק 2%, 2.5%.

דני גרא: בקרב העובדים לפי חוזי בכירים, שיעור הערבים נמוך עוד יותר.

דני גרא: השתלבות הערבים בעמדות ניהול, וכאן הלכתי לבריאות כי גם בבריאות אנחנו רואים ששיעור העובדים הערבים בדרגות הבכירות נמוך.

דני גרא: בשנת 2008 עבדו 31 רופאים בדרגה 11 בשירות המדינה, דרג ב' לפי דוח נציבות נשים.

דני גרא: בשנת 2008 עבדו בדרג ג' 69 רופאות ורופאים, מתוכם 4 ערבים.

דני גרא: 19 אחיות בדרגות ב'19-20 מתוכן 0 ערבים.

דני גרא: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד, שבפירוט הדרגות שהנציבות מציגה לאחיות ערביות בכירות, הדרגה ב'19-20 אינה מיועדת להן כי היא לא מופיעה בדוחות הנציבות.

דני גרא: בדוחות הנציבות לגבי אחיות ערביות הדרגה הגבוהה ביותר היא ב'18.

דני גרא: כנראה שדרגה ב'19-20...

דני גרא: רופאים 9 איננה כלולה בדוח לקידום הנשים.

דני גרא: דוחות נציבות מסוימים מבחינים בין 3 קבוצות: דרגים בכירים דרג א',ב' ו-ג'.

דני גרא: שאר עובדי המדינה אינם בכירים.

דני גרא: דוחות נציבות בנושאי ייצוג הולם לערבים כוללים דרגות בכירות שלא מופיעות בדוחות הנציבות, ואת זה אמרתי.

דני גרא: אגב, זה הולך גם כלפי מעלה וגם כלפי מטה.

דני גרא: מינהלי 20-21 אינו מופיע בדוחות אחרים של הנציבות למגזרים אחרים.

דני גרא: 41-42, רופאים 9, אחיות בין 16-18 וכולי אינם מופיעים בדוחות הנציבות.

דני גרא: הם מופיעים כדרגות בכירות לעובדים ערבים אבל לא בדוחות של מגזרים אחרים.

דני גרא: בסך הכל מתוך 451 עובדים ערבים בדרגות הבכירות לפי טבלה 15 בדוח הנציבות של 2009 רק 69 עובדים מצויים בדרגים המוגדרים בדוחות אחרים של הנציבות כבכירים.

דני גרא: כלומר, יש בכירים בדוחות של הערבים, הגדרה אחת, ובדוחות אחרים הגדרה אחרת.

דני גרא: אלה השאלות, אנחנו נעבור עליהן לאחר מכן.

דני גרא: עובדות ערביות: למעלה משני שליש עובדות מדינה ערביות עובדות במערכת הבריאות.

דני גרא: כשאני שם כאן סימן של "בערך" משום שלא היו לי את הנתונים המדויקים ועשיתי אקסטרפולציות.

דני גרא: בכלל יחידות הממשלה עובדות כ-39000 וחצי נשים, מהן 1595 ערביות שזה 4%.

דני גרא: ללא בריאות – 2.6%.

דני גרא: בריאות – כ-5.4.

דני גרא: אני חושב שבזה סיימתי.

דני גרא: אם אדוני רוצה שנעבור לשלב השאלות הנובעות מהמצגות האלה, בבקשה.

אחמד טיבי: אחרי הצגת הנתונים האלה על ידי הוועדה, נתונים שהסתמכו גם על דוחות הנציבות וגם על החלטות ממשלה, אני נותן את הבמה למכובדי, נציב שירות המדינה מר הולנדר, בבקשה.

שמואל הולנדר: אדוני היושב ראש, ברשותך, אפתח בנימה אישית.

שמואל הולנדר: זאת הפעם האחרונה שאני מופיע בפני ועדה כל שהיא של הכנסת כי אני פורש, ואני די שמח ואני חושב שיש אפילו סמליות שמדובר דווקא בנושא הזה, של ייצוג הולם למיעוטים, ערבים, דרוזים, צ'רקסים, משום שהנושא הזה היה באמת ובתמים קרוב ללבי מהיום הראשון שהייתי בתפקיד.

שמואל הולנדר: השתדלנו לעשות הרבה בענין הזה.

שמואל הולנדר: יש פה שני עובדים שיושבים פה, הניה ונאדר, שרוב תפקידם הוא לעסוק בתחום הזה.

שמואל הולנדר: אני לא אומר שאי אפשר היה לעשות יותר, בוודאי שאפשר היה לעשות יותר.

שמואל הולנדר: להגיד שהתמונה היא אידיאלית ומושלמת לא אגיד, אבל אני חושב שאדוני היושב ראש יסכים אתי שעדין אנחנו עושים יותר.

שמואל הולנדר: אני תמיד אומר שאנחנו בערך 10% מכלל השירות הציבורי ואני חושב שאנחנו באמת משתדלים לפחות, ועושים יותר מאשר גופים אחרים.

שמואל הולנדר: אני אישית וגם האנשים שעובדים מאמינים באמת ובתמים שהדבר הזה חשוב לא רק לאוכלוסיית המיעוטים אלא למדינת ישראל כמדינה.

שמואל הולנדר: לכן, תמיד השתדלתי לראות מה עוד אפשר לעשות, ולראות את הקשיים האובייקטיביים.

שמואל הולנדר: אני חושב שכל אחד מבין שיש קשיים אובייקטיביים, ולא צריך לפרט יתר על המידה.

שמואל הולנדר: ברשותך, אדוני, אדבר על כמה דברים כלליים והניה ונאדר יוכלו להשלים ולהתייחס לנתונים.

אחמד טיבי: בבקשה.

שמואל הולנדר: קודם כל, אחד הדברים החשובים שעשינו, ואנחנו יודעים מה הקושי בהתמודדויות ומכרזים וכולי, ועוד מעט אגיד על זה כמה מילים, זה המשרות המיועדות.

שמואל הולנדר: אנחנו מהיום הראשון שאני בתפקיד נלחמתי ונאבקתי שיהיו משרות מיועדות, שכשמן כן הן, רק לבני מיעוטים, ולא מדובר על משרות זוטרות אלא על משרות מקצועיות, אקדמאיות, כי כשנדבר על הניהול, התפיסה היא שכדי להגיע לתפקיד ניהולי בכיר אתה צריך להיות בעמדה שממנה אתה יכול להגיע לתפקיד בכיר.

שמואל הולנדר: כלומר, אם אתה מפקח במס הכנסה, יש סיכוי שתהיה פקיד שומה.

שמואל הולנדר: ברור שאם אתה אלונקאי בבית חולים, ואני בא מהמערכת הזאת.

שמואל הולנדר: .. לכן, חשוב לנו שהם יהיו בתפקידים מקצועיים כאלה, שעם הזמן הם יתקדמו לפי מערכת הקידום הרגילה ויגיעו לתפקידים בכירים.

שמואל הולנדר: הדבר השני: שהם יעמדו לא מול אותה אוכלוסייה.

שמואל הולנדר: כלומר, לא שערבי מול ערבים במגזר שלו אלא מול כלל האוכלוסייה.

שמואל הולנדר: אגב, את זה עשינו גם אצלנו, בנציבות עצמה, ומאוד הגדלנו את מספר בני המיעוטים וכולנו עובדים מול הכלל.

שמואל הולנדר: אם זה חוקר משמעת ואם זה משפטן בלשכה המשפטית או עובד מקצועי ביחידת המכרזים.

שמואל הולנדר: יש דבר אחד שהוא מאוד חשוב וצריך לזכור אותו, ואני תמיד אומר את זה: נציבות שירות המדינה, עם כל הסמכויות שיש לה, היא לא מנהלת את שירות המדינה, משרדי הממשלה, וכך צריך להיות גם במדינה דמוקרטית.

שמואל הולנדר: בראש משרד יש שר ויש מנכ"ל, והם מנהלים את הגוף.

שמואל הולנדר: אנחנו לא מן גוף בעל עצמה, כמו שאני לא יודע אם יש דבר כזה בעולם, שיכול פשוט לשבץ ולהגיד: אני משבץ את פלוני לכאן ואת אלמוני לכאן.

שמואל הולנדר: זה לא הולך.

שמואל הולנדר: שירות המדינה הוא גוף די מסורבל וכבד, והליכי המיון והקליטה של עובדים הם הליכים מורכבים כי מה לעשות?

שמואל הולנדר: זה לא חברת הי-טק פרטית שיכולה לקחת אדם מהיום למחר.

שמואל הולנדר: יש מכרזים, והליכי המכרזים מורכבים והם לפי חוק.

שמואל הולנדר: יש עלינו ביקורות.

שמואל הולנדר: זה לא כל כך פשוט להגיד: אני מגדיל את המספרים.

שמואל הולנדר: כלומר, במשרות מיועדות זה פשוט ואנחנו כל הזמן משתדלים להגדיל את המספר הזה של המשרות המיועדות כי כאן יש לנו מן סוג של אוטוסטראדה.

שמואל הולנדר: אגב, גם בתקופות הכי קשות שהיו קיצוצים והקפאת כוח אדם, כשהיה המשבר הכלכלי לפני כמה שנים אנחנו נאבקנו והצלחנו לשמר את המשרות המיועדות, שלא יפגעו בהן למרות שהיו גורמים, חברים שלנו באוצר, שרצו להכניס אותם לתוך החבילה.

שמואל הולנדר: אבל כשמדברים על כלל המשרות זה הרבה יותר קשה, וכשיש מכרז, אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד: אנחנו רוצים שפלוני ייבחר.

שמואל הולנדר: פה יש לנו גם בעיה, ואני חוזר ואומר את זה, אמרתי את זה הרבה פעמים: אין לנו מספיק מתמודדים במכרזים האלה.

שמואל הולנדר: ידברו אחר כך הניה ונאדר על פעולות ההסברה שאנחנו עושים אבל אם יש מכרז ולא מתמודדים שם בני מיעוטים, אז מה אפשר לעשות?

שמואל הולנדר: אגב, חלק גדול של הקידום הוא גם בפנים, במכרזים פנימיים, כשהעדיפות היא תמיד לעובדים ותיקים יותר.

שמואל הולנדר: אותו עבוד שהתקבל, אפילו לתפקיד זוטר יחסית, אבל הוא עובד מקצועי, אין ספק שעם השנים הוא יגיע, כמו מי שהיה מנכ"ל משרד הפנים, שהיה לפני כן משנה לנציב מס הכנסה, והוא התקדם בסולם, בדרך המקצועית הרגילה.

שמואל הולנדר: אני מוכרח לומר שהיום, במשרות בכירות, הדרך היא או מינויי ממשלה, מנכ"לים וכולי, ועל זה אין לנו שליטה.

שמואל הולנדר: אני לא יכול לכפות על השר למנות מנכ"ל, שזו משרת אמון או מול הממשלה בדרגות בכירות אחרות כמו הממונה על התקציבים, חשב כללי וכל המשרות המקבילות.

שמואל הולנדר: משרות בוועדות איתור, היום המשרות הבכירות הרגישות, דומני כ-80,90, הן בוועדות איתור.

שמואל הולנדר: אני, עצמי, יושב בהמון ועדות איתור ואני אומר לכם שאין כמעט מתמודדים בני מיעוטים.

שמואל הולנדר: רק בשבועות האחרונים ישבתי בכמה.

שמואל הולנדר: אז מה אנחנו יכולים לעשות?

שמואל הולנדר: ניגשים לוועדת איתור 40,50 איש למשרות בכירות, ואחד מהם לא ניגש בן מיעוטים.

שמואל הולנדר: אז מה אנחנו יכולים לעשות?

שמואל הולנדר: או משרות בכירות אחרות, כמו שראיתי במצגת, יועץ משפטי, פרקליט מחוז וכולי, אלה משרות שהמינוי הוא מבפנים במכרז פנימי.

שמואל הולנדר: מי יתמנה להיות פרקליט מחוז?

שמואל הולנדר: מי שהיה פרקליט ותיק וכולי.

שמואל הולנדר: מה לעשות, לא היו כמעט והיום יש.

שמואל הולנדר: כל אותם משפטנים צעירים שהגיעו לפרקליטות, בעוד איקס שנים יוכלו להתמודד על משרת פרקליט מחוז אבל אי אפשר בבת אחת לקפוץ לתפקיד כזה.

שמואל הולנדר: כנ"ל לגבי סמנכ"לים למינהל וכולי.

שמואל הולנדר: לכן, יש פה תהליך וצריך לראות את זה בראיה כוללת.

שמואל הולנדר: מבחינתי, כל עובד מקצועי, אפילו בדרג בינוני או זוטר שנכנס לשירות המדינה, כבר נושא בתרמילו את שרביט המנהל בעתיד.

שמואל הולנדר: וזו הדרך הרגילה כי גם היהודים מתקדמים כך.

שמואל הולנדר: וכאן אנחנו צריכים לראות איך אפשר להגדיל עוד יותר, אם בדרך של הגדלה עוד יותר, אם הוועדה יכולה לעזור להגדיל עוד יותר את המשרות המיועדות.

שמואל הולנדר: אין דרך יותר טובה מזו, כמו שאמרתי.

שמואל הולנדר: כי זה באמת יכול מאוד לעזור, וזה חשוב כי בצדק נאמר שפחות חשוב לנו מערכת הבריאות וכולי.

שמואל הולנדר: אנחנו רוצים את העובדים המקצועיים במשרדים, במשרד הפנים, ברשות המסים, במשרד התחבורה וכולי.

שמואל הולנדר: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, אנחנו גם עושים הרבה פעולות הסברה.

שמואל הולנדר: אנחנו עושים דברים מול המשרדים, שירחיבו על כך את הדיבור הניה ונאדר, ומול האוכלוסייה, שזה מאוד חשוב.

שמואל הולנדר: ופה, אם הוועדה יכולה לעזור לנו להגביר את המודעות באוכלוסייה, שיכתבו לי אפילו מכתבים - -

מגלי והבה: להזכירך, הוועדה הזאת מצולמת וזאת הזדמנות פז לאלה שצופים בנו.

שמואל הולנדר: אני רוצה לומר לכם שפה ושם אני מקבל מכתב, לא הרבה, כותב לי בן מיעוטים: אני התמודדתי על מכרז כזה וכזה ולא נבחרתי, ואני חושב שזה לא בסדר ואין העדפה מתקנת.

שמואל הולנדר: כשאני רואה מכתב כזה אני מאוד שמח, לא בגלל שהוא לא התקבל אלא כי יש לי אפשרות לבדוק.

שמואל הולנדר: אני בודק פרטנית את המקרה הזה, אני רוצה לראות מה קרה, והיו מקרים שדאגנו לפתור את הבעיה ולהכניס את האיש.

שמואל הולנדר: אבל אני צריך שיפנו, אני צריך לדעת.

שמואל הולנדר: אם מישהו יושב באיזה שהוא מקום ויש מכרז והוא אומר: אה, זה בטח תפור והוא לא מתמודד, מה אני יכול לעשות?

שמואל הולנדר: לכן, אני משתמש בבמה הזאת ואני מאוד מבקש שהוועדה תעזור לי להגדיל את המודעות, שיכתבו, שיתלוננו, שיציפו אותנו בתלונות ואז, אפשר גם פרטנית, עוד אחד ועוד אחד, לטפל בזה.

שמואל הולנדר: אם אדוני ירשה לי, אולי יוסיפו הניה ונאדר יותר פרטים.

אחמד טיבי: כן, ולאחריהם מנכ"ל משרד המשפטים.

אחמד טיבי: הניה, בבקשה.

הניה מרקוביץ: קודם כל, אני גאה בדוח שלנו.

הניה מרקוביץ: כמו שראיתם, בדוח יש גידול במספר עובדי המדינה.

הניה מרקוביץ: זה לא גידול כי הגדלנו את מספר עובדי המדינה.

הניה מרקוביץ: הגידול נובע מכך שקלטנו פנימה, לתוך שירות המדינה כעובדי מדינה, עובדי קבלני כוח אדם ואת עובדי תאגיד הבריאות, שעליהם לא חלה חובת הייצוג ההולם.

הניה מרקוביץ: למרות זאת, אנחנו עלינו במספר העובדים הערבים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: חבר הכנסת והבה, כשאני אומרת "ערבים", אני מתכוונת גם לדרוזים כמובן.

הניה מרקוביץ: אנחנו עלינו במספר העובדים הערבים גם נומינאלית וגם ריאלית, ואני על כך גאה.

הניה מרקוביץ: ניתוחים סטטיסטיים אפשר לעשות מכל הכיוונים.

הניה מרקוביץ: יש לנו סטיות תקן וטעויות בדיווחים מהמשרדים.

הניה מרקוביץ: למשל, בגלל ההערות שכבר נמסרו לנו על ידי מר גרא בעבר, עשינו בדיקה בנציבות שירות המדינה לגבי עובדים שמקום המגורים המדווח שלהם הוא אום אל-פאחם.

הניה מרקוביץ: השם מופיעה כערבי אבל היא יהודיה.

הניה מרקוביץ: אז אנחנו כל הזמן רצים אחרי עדכון נתוני המחשב וטיוב הנתונים, כך שאני לא רואה כדבר כל כך נוראי את הסטייה הזאת של 200 העובדים, כי הם מסתתרים לי בדוחות אחרים כיהודים, ובטח אם אעשה טיוב נתונים הם יחזרו לדוח.

הניה מרקוביץ: לכן, אני אומרת שהדוח הזה הוא אמיתי.

הניה מרקוביץ: אנחנו עומדים בסוף שנת 2009 על כ-7% עובדים ערבים בשירות המדינה למרות העליה הריאלית המאוד גדולה במספר עובדי המדינה.

הניה מרקוביץ: יש לנו עליה יפה, ועליה שאני עוד יותר גאה בה היא במהות התפקידים שהעובדים האלה מקיימים.

הניה מרקוביץ: גיא בוודאי ידבר על משרד המשפטים ועל קליטת משפטנים בכמויות לתוך המשרד שלו, קליטת כלכלנים למשרד האוצר שגם התקדמו.

הניה מרקוביץ: נבחר חשב, נבחר סגן הממונה על שוק ההון, שזה תפקיד בכיר.

הניה מרקוביץ: חוזי הבכירים הם התפקידים הבכירים בשירות המדינה ומר גרא, הם לא מופיעים בדוח שלך כי אתה מתייחס רק לדרגות ולא לחוזה.

דני גרא: כתוב.

הניה מרקוביץ: תצרף את זה ביחד - -

דני גרא: אני צירפתי את זה, זה נמצא שם.

דני גרא: 8 בכירים.

הניה מרקוביץ: תראה, בסטטיסטיקה אפשר לשחק בכל הכיוונים.

הניה מרקוביץ: אני גאה במספר העובדים שעוברים אצלנו כל שנה.

הניה מרקוביץ: אני גאה במספר הנשים שמתקבלות כל שנה, שמספרן עולה לתפקידי ניהול ולא רק לתפקידי שירות.

הניה מרקוביץ: אני חושבת שאם נקבל תמיכה מהוועדה, אנחנו נתקדם יותר ממה שהגענו עד היום.

אחמד טיבי: תודה רבה גברת מרקוביץ.

אחמד טיבי: הוועדה, כפי שכולם יודעים, תפקידה הוא לדחוף קדימה את הנושא של קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי, והיא היתה זרז וקטליזאטור להעלות את הנושא הזה על סדר היום, תוך כדי הצגת מספרים, כשלים, הצלחות, אם יש.

אחמד טיבי: עם כל הכבוד, הגברת מרקוביץ, המושג "גאווה" לא בדיוק מתאים לנתונים העצובים ולמספרים שנמצאים פה.

אחמד טיבי: 6.5% או 6.6% מתוך אוכלוסייה המהווה 20% מכלל האוכלוסייה במדינת ישראל הוא לא מקור לגאווה בשום דבר.

אחמד טיבי: נהפוך הוא, זה נתון עצוב הדורש תיקון.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך על כל מאמץ שנעשה אבל גאווה היא לא המילה הנכונה לתאר את המצב.

אחמד טיבי: נאדר, בקצרה.

אחמד טיבי: לאחר מכן, מנכ"ל משרד המשפטים.

נאדר אלקאסם: בהמשך לדבריה של הניה, בשנים האחרונות אנחנו נותנים דגש מאוד רחב על ענין ההסברה.

נאדר אלקאסם: אנחנו מנסים להגיע לכל מקום, לכל יישוב, לכל כפר ערבי או דרוזי או צ'רקסי, מהצפון ועד הדרום ולהסביר על המהות של התפקידים, להסביר על הדירוגים, על השכר הצפוי, על המכרזים, על הליך המיון כדי שכל החשש שיש לבני האוכלוסייה הזאת להתמודד על המכרזים וכל הבעיות שהם נתקלים בהן בהליך המיון של הנציבות, על הכישלונות בבחינות הנציבות, ננסה להתגבר.

נאדר אלקאסם: בנוסף לדברים האלה עשינו הרבה התאמות בבחינות ובמכרזים לטובת בני האוכלוסייה הערבית וגם לבני האוכלוסייה האתיופית, שגם עליהן חלה חובת הייצוג ההולם.

נאדר אלקאסם: אנחנו מנסים כמה שאפשר שיהיו, כמו שאמר הנציב.

נאדר אלקאסם: אם לא יהיו עובדים מול ועדת הבחירה, אז אי אפשר לבחור עובדים ערבים.

נאדר אלקאסם: אנחנו עושים כל מיני התאמות כדי שכמה שיותר מועמדים, בני האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית יגיעו לוועדות, ובתוך הוועדות, מזכירי הוועדה, חברי הוועדה, יש להם הנחיות ברורות להפעיל את מדיניות ההעדפה המתקנת למועמדים בעלי כישורים דומים או כמעט דומים, ואם יש מועמד ערבי שהוא שווה למועמד היהודי, המועמד הערבי ייבחר.

נאדר אלקאסם: מכרזים שלא ישמו את המדיניות הזאת, כפי שאמר הנציב, לפעמים בוטלו ולפעמים גם נערכה הבחירה הנכונה לפי חוק העדפה מתקנת.

נאדר אלקאסם: אנחנו נשמח להיעזר בכל גורם, בכל ארגון, בכל עמותה שייעצו לנו.

נאדר אלקאסם: כמובן שיש לנו את מנכ"ל משרד המשפטים שעוזר המון בתחום הזה, ועדה להסרת חסמים והוא בטח גם ירחיב על כך בדבריו.

אחמד טיבי: תודה רבה נאדר.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לדוקטור גיא רוטקופף, מנכ"ל משרד המשפטים, שמשרדו נוגע ישירות בענין, דרך הוועדה להסרת החסמים.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

גיא רוטקופף: תודה היושב ראש.

גיא רוטקופף: ראשית, אני רוצה להודות ליושב ראש ולכל האנשים שבאו לוועדה הזאת.

גיא רוטקופף: לצערי, אלה אותם אנשים שאנחנו רואים בכל האירועים שעוסקים בנושאים של קידום האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל בהיבטים השונים.

גיא רוטקופף: הייתי רוצה שיהיו יותר אנשים שיעסקו בזה ואני תקווה שגם הישיבה הזאת של ועדת החקירה תהווה איזה שהוא קטליזאטור לצורך הגעה אל היעד.

גיא רוטקופף: פה אני רוצה לומר גם משהו על היעד: היעד הזה הוא יעד מאוד צנוע.

גיא רוטקופף: 10% זה יעד צנוע.

גיא רוטקופף: היעד האמיתי שלנו הוא שיקוף של האוכלוסייה, והשיקוף צריך לתת 20% וזה צריך להיות היעד שלנו כמדינה, לדעתי, ואת היעד הצנוע הזה, שגם אליו קשה לנו להגיע, אני מקווה שבאמצעות התכניות שאנחנו מרכזים, נצליח לעמוד בו.

גיא רוטקופף: אני רוצה לומר גם לנציב שירות המדינה שריגש אותי שאמר שזו הפעם האחרונה שהוא יהיה בכנסת.

גיא רוטקופף: אני מקווה עבורנו וגם עבורך, שאולי בתפקיד הזה זו הפעם האחרונה.

גיא רוטקופף: אני מקווה שבתפקידים נוספים שתמלא בעתיד תמשיך לפקוד את הכנסת.

גיא רוטקופף: אני חושב שנציבות שירות המדינה היא חברה אמיתית בצוות שבראשותי להסרת חסמים.

גיא רוטקופף: משהו על המילה "גאווה" – אני מבין מאיפה היא באה.

גיא רוטקופף: אני חושב שמנוקדת ההתחלה לנקודה שאנחנו נמצאים היום אנחנו רחוקים מלהיות גאים, אבל הגאווה היא בהחלט על העשייה, והעשייה רבה.

גיא רוטקופף: אנחנו יושבים אין ספור פגישות בוועדה להסרת חסמים ומנסים לחשוב מדוע זה עבד ומדוע ענין אחר לא עבד.

גיא רוטקופף: אני עוד מעט אפרט.

גיא רוטקופף: אנחנו לא נחים לרגע ואני חושב שלנציבות שירות המדינה, לעצמי אני לא יכול לחלוק שבחים, אפשר להתגאות במאמצים.

גיא רוטקופף: לצערנו, עדין התוצאות הן לא התוצאות המקוות ואני מקווה שבהמשך העשייה נגיע גם לתוצאות המקוות ואף יותר מכך.

גיא רוטקופף: אני רוצה לומר כמה מילים על עבודת הוועדה: הממשלה החילה בעבר על קודמי בתפקיד, מר משה גילון, לעמוד בראש הוועדה להסרת חסמים בכלל במשרדי ממשלה.

גיא רוטקופף: הוועדה הזאת היא גם סוג של קטליזאטור.

גיא רוטקופף: בעצם, נמצאים בהם גם נציגים של משרד המשפטים, נציגים של נציבות שירות המדינה, שזה הניה ונאדר, נציגים של הרשות ואני חושב שגם נציג של הרשות ממשרד ראש הממשלה, היימן, שיציגו כאן את הנתונים שלהם וגם נציגות של השר לענייני מיעוטים ואנחנו בעצם עובדים יחד.

גיא רוטקופף: אנחנו למדנו משהו מהוועדה הזאת.

גיא רוטקופף: אחד הסעיפים של הוועדה הזאת, של הדוח: ועדת חקירה היא גוף מסייע ביישום חוק.

גיא רוטקופף: כתוב: "חרף עיסוקם הרבים של שרים ומנכ"לים ראוי שהם יספקו את מלא האינפורמציה לגבי המצב הקיים, כולל מכשולים וכשלים שעומדים.

גיא רוטקופף: " גם כתוב: "לשם כך נדרשת הרשות המבצעת, שרים ופקידים לייתר פתיחות, אמון ושיתוף פעולה בכלי הבקרה המוצהר שאינו מן הצד השני של המתרס.

גיא רוטקופף: " כלומר, אין כאן אנשים שהם צדדים אדוורסריים.

גיא רוטקופף: כל הגורמים צריכים לעבוד יחד על מנת לנסות, לדעתי, להשיג את היעד.

גיא רוטקופף: אני גם מאוד שמח על האווירה בוועדה הזאת, שזו האווירה השוררת.

גיא רוטקופף: מבחינתנו, במהלך הזמן של עבודת הוועדה הגענו להרבה מאוד מסקנות, וחלקן כבר יושמו.

גיא רוטקופף: אני אזכיר כמה מהן, שכבר יושמו ובוצעו עוד לפני תקופתי.

גיא רוטקופף: אם זה העלאת סיוע בשכר דירה.

גיא רוטקופף: אחת הבעיות הקשות שהוועדה מצאה כחסם זה שאנשים ממשיכים לגור באזור מגוריהם וצריך להבין את זה, וקשה להם להגיע למקומות כמו תל-אביב וירושלים, לחלק מהאנשים שגרים בריכוזי אוכלוסין בצפון הרחוק.

גיא רוטקופף: הוחלט ובוצע השתתפות משמעותית בשכר דירה.

גיא רוטקופף: אגב, מבחינת הנתונים האמפיריים זה גרם להרבה מאוד אנשים לעבור.

גיא רוטקופף: זה גם חלק מה מהתערות בחברה וזה גם משהו שסייע.

גיא רוטקופף: קיצור הזמן הדרוש – לצורך איוש משרות, הנציבות פועלת ופעלה.

גיא רוטקופף: אני חושב שכבר היום אנחנו נמצאים במצב הרבה יותר טוב.

גיא רוטקופף: העברת נגישות המידע אודות המשרות הפנויות, גם זה לדעתי כבר בוצע.

גיא רוטקופף: אולי נאדר יוסיף בהמשך.

גיא רוטקופף: מתכונת חניכה משרדית לכלל העובדים.

גיא רוטקופף: בחלק מהמשרדים התחילו ואני חושב שאנחנו מרחיבים את זה.

גיא רוטקופף: הקמת מאגר של חברי ועדה בוחנים מקרב הקבוצה הוודאית לייצוג.

גיא רוטקופף: כלומר, חלק גדול מהבוחנים יהיו גם פה, בהקשר הזה עוד לא הושלמה התכנית אבל עכשיו חלק גדול מוועדות המכרזים מאוישות על ידי אנשים מהמגזר, והגדלת המשרות המיועדות.

גיא רוטקופף: אני חייב לומר שבישיבה האחרונה הגענו לעוד כמה תובנות.

גיא רוטקופף: חלק מהדברים שראינו בעבר כחסם, התברר שפתאום החסם הוא חסם אחר.

גיא רוטקופף: כלומר, או שהחסם הזה נפתר ויש חסם אחר, וזה גם קורה, ואת זה אנחנו רואים מתוך הנתונים.

גיא רוטקופף: אנחנו רואים שיש בעיה גם בצד הביקוש וגם בצד ההוצאה.

גיא רוטקופף: בעיה בצד הביקוש: אנחנו לא מצליחים להביא לכך שהרבה אנשים יפנו.

גיא רוטקופף: זו אמירה פשטנית לומר שהם לא מעוניינים והנה, אנחנו חוזרים אל המונח "הם" ו"אנחנו".

גיא רוטקופף: זו אמירה פשטנית לומר "הם לא מעוניינים".

גיא רוטקופף: זה לא נכון.

גיא רוטקופף: לנו יש בעיה.

גיא רוטקופף: אם יש גוף, אם יש אדם שחושב שאין לו סיבה לגשת כי הוא לא ייבחר, כמו שאמר נציב שירות המדינה, אז אנחנו נמצאים בבעיה לא פשוטה.

גיא רוטקופף: ראשית, גם אצלי במשרד אני נוקט בשיטה של תביאו שמות, למרות שזה אסור ופסול אני לא ממנה את האנשים האלה בלי מכרז.

גיא רוטקופף: אני אומר: תיגשו למכרז, יש לכם סיכוי להיבחר במכרז.

גיא רוטקופף: זה נותן ביטחון.

גיא רוטקופף: בענין ביקוש, החלטנו בוועדה עכשיו לצאת במספר פעולות: פעולה ראשונה – הקמת שולחן עגול לקידום ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.

גיא רוטקופף: אנחנו חושבים שיחד, בעזרתנו, בעזרתכם, אנחנו יכולים לגרום לכך שיותר אנשים ירגישו שהם בוטחים במערכת והם חלק מהמערכת ושיש סיכוי.

גיא רוטקופף: אגב, אעיר עוד דבר אחד לגבי כל הדברים הללו: הענין של התקציב עוד לא נסגר.

גיא רוטקופף: אנחנו מקווים שהדבר הזה ייסגר ממש בקרוב.

גיא רוטקופף: הקמת קבוצה בנושא במאגרים אלקטרוניים, פייסבוק וכולי.

גיא רוטקופף: הסבר ופרסום מאסיבי של מכרזים.

גיא רוטקופף: כנסים בנושא ייצוג הולם.

גיא רוטקופף: אגב, אני, אישית, כבר מתוכננים לי כנסים.

גיא רוטקופף: גם ברמה האישית, אני ועורך דין רון גזית שיושב כאן, מלשכת עורכי הדין, מופיעים והופענו בכנס לשכת עורכי הדין בפאנל שעסק בנושא.

גיא רוטקופף: לצערנו, חבר הכנסת טיבי היה באותה עת בביקור בזק מחוץ לישראל, וגם היה אמור להיות שם ואני מקווה שייצגנו אותו נכונה.

גיא רוטקופף: יצירת שיתופי פעולה עם מארגנים של כנסים, שיתוף פעולה עם רשויות מקומיות ועם ראשי המדיה הערבית, והכנה לבחינות של נציבות שירות המדינה.

גיא רוטקופף: התכנית הזאת היא התכנית האחרונה שיצאה מאתנו.

גיא רוטקופף: אנחנו מקווים שנסגור בקרוב את הביסוס התקציבי לכך.

גיא רוטקופף: כל אחד יתרום משהו.

גיא רוטקופף: יש לנו גם חלופות.

גיא רוטקופף: לדוגמה: במקום לשכור אולם בנצרת, יושב ראש ועד מחוז הצפון אמר: אתם מוזמנים אלי, וזה דבר שמסייע לנו להקטין את העלויות ואני מקווה שנעמוד בזה, אבל גם האוצר והמשרדים ישתמשו בתקציביהם האישיים לצורך קידום המטרה הזאת.

גיא רוטקופף: אנחנו רואים במטרה הזאת מטרה מאוד מאוד חשובה, וזה תפקידנו ותפקידכם, תפקיד הציבור כולו, לסייע בכך.

גיא רוטקופף: כל אחד מאתנו הוא שגריר בהקשר הזה.

גיא רוטקופף: צריך גם פעילות מול עובדי המדינה עצמם.

גיא רוטקופף: אנחנו ראינו את זה וגם את זה ביצענו כחסם.

גיא רוטקופף: אנחנו צריכים שעובדי המדינה יכירו בתרומה הרבה כי חלק גדול מהענין, כשהמשרד שלי מקבל עובד שהוא מהמגזר, זה לא ויתור.

גיא רוטקופף: אנחנו לא עושים ויתור שאנחנו מקבלים מישהו.

גיא רוטקופף: אנחנו מקבלים עובדים מצוינים, עדין לא ברמות הבכירות ביותר של פרקליט מחוז אבל ברמות של סגנים לפרקליטי מחוז שכבר יש לנו.

גיא רוטקופף: בכל השירות המשפטי יש עובדים מצוינים.

גיא רוטקופף: זה לא עובדים שהתקבלו לעבודה בגלל שהם עובדי מגזר.

גיא רוטקופף: הם התקבלו לעבודה והם עושים את העבודה שלהם ויש גם עובדים לא טובים, כמו שיש בקרב יהודים.

גיא רוטקופף: אבל רובם אנשים בעלי רמה גבוהה מאוד.

גיא רוטקופף: בשנים שעבדתי באקדמיה, חלק גדול מהם גם היו סטודנטים שלי באוניברסיטאות ובמכללות, ואני מאוד שמח לפגוש אותם גם במסגרת העבודה כעת.

גיא רוטקופף: פעילות נוספת זו פעילות ברמה של ההיצע.

גיא רוטקופף: ופה יש קושי שאנחנו הבנו אותו לאחרונה.

גיא רוטקופף: כאשר מחליטים לקלוט משרות חדשות שמיועדות לעובדים מן המגזר, קיימת בעיה אמיתית שבשנים האחרונות יש קיצוצים רבים בכוח אדם ואנחנו עדין שם.

גיא רוטקופף: קיצוצים רבים בכוח אדם, זה אומר שלא נקלטים עובדים.

גיא רוטקופף: לא רק שלא נקלטים עובדים חדשים, גם המדינה מקצצת, מורידה את בסיס התקן.

גיא רוטקופף: כך שאפשר לומר שמצד אחד אנחנו נוסיף עובדים חדשים ומצד שני, לא מגיעים עובדים.

גיא רוטקופף: וכאן, אגב, זה רעיון שעלה בתוך הוועדה להסרת חסמים, אנחנו עובדים מול האוצר על מנת להחריג מקיצוץ את אותן משרות שמיועדות.

גיא רוטקופף: אני מקווה שנגיע לכלל הסכמה.

גיא רוטקופף: אגב, כמובן שעזרתכם חשובה לנו לצורך הענין הזה.

גיא רוטקופף: אם נצליח לעמוד בזה, אני חושב שנוכל להתקדם אל עבר היעדה הצנוע שהממשלה הציבה לנו.

גיא רוטקופף: בהקשר הזה אני רוצה שוב להודות לנציבות שירות המדינה על משהו שנעשה ממש לאחרונה: משרדים קלטו במהלך השנים עובדים על בסיס משרות מיועדות, והיה לנו קושי גדול מאוד עם האוצר.

גיא רוטקופף: האוצר לא תקצב אותם, ובעבודה באמת מאומצת, שהגיעה עד נציב שירות המדינה עצמו, אני יודע את זה באופן אישי, אני כמובן פעלתי באופן אישי וראש אגף תקציבים פעל באופן אישי, אנחנו הצלחנו עכשיו, סביב דיוני התקציב, לאשר את כל המשרות שלא תוקצבו בעבר, והעבר אם אני לא טועה, זה שנת 2005 - -

קריאה: 2000.

גיא רוטקופף: המסה הגדולה היתה בסביבות 2005, וגם אושרו המשרות המיידיות.

גיא רוטקופף: אגב, אצלי במשרד המשרות האלה כבר יצאו למכרז.

גיא רוטקופף: כלומר, אני חושב שהנתון שיש לי, 210 משרות מיועדות בשלב הזה, ש-196 מהן מאוישות וכל היתר בהליכי מכרז מתקדמים.

מגלי והבה: רגע, 196 מאוישות.

מגלי והבה: ..

גיא רוטקופף: אצלי הכל מאויש.

מגלי והבה: אבל מה זה עוזר לנו אם הכל מאויש?

מגלי והבה: אתה כאילו הוספת תקנים לתקנים המאוישים.

גיא רוטקופף: לא, לא.

גיא רוטקופף: אני אומר שמבין התקנים המיועדים כמעט הכל מאויש.

מגלי והבה: תאמין לי שהבנתי את המשפט שלך יפה מאוד מאז שאמרת אותו, ואמרת דברים יפים.

מגלי והבה: אבל אם אתה מדבר על 210 תקנים, 196 מהן משרות מאוישות אז אם נעשה את החשבון:

מגלי והבה: 210 משרות פחות 196 זה המשרות החדשות.

גיא רוטקופף: אז ברשותך, אני רוצה להסביר: כל משרה שניתנת לי, שהיא משרה מיועדת, ניתנת וניתנה במהלך השנים ואיישתי אותה.

גיא רוטקופף: גם כשלא היה לי ביסוס תקציבי על זה, המשרד השתמש בביסוס תקציבי של משרה שאיננה מיועדת.

גיא רוטקופף: זה מה שאני אומר.

גיא רוטקופף: עכשיו, לחלק מהן קיבלנו בדיעבד את התקציב.

גיא רוטקופף: אם לא הובנתי נכון.

גיא רוטקופף: ..

אחמד טיבי: אתה גם דיברת על קיצוצים בכוח אדם, נכון?

אחמד טיבי: כאשר בדוחות הנציבות מראים דווקא גידול בכוח אדם.

גיא רוטקופף: בשירות הממשלתי בכלל?

אחמד טיבי: כן.

גיא רוטקופף: בשירות הממשלתי בכלל, תמיד יש גידול בכוח אדם, אבל הגידול בא על חשבון קיצוץ.

גיא רוטקופף: אתן דוגמה: השנה הזאת קוצצו מתקציב המדינה 2% ממשרות לשירות המדינה.

גיא רוטקופף: כלומר, במשרד שלי, אם יש 3000 עובדים, אני צריך לקצץ כ-60 משרות.

גיא רוטקופף: כנגד הקיצוץ לפעמים מקבלים גם תוספת.

הניה מרקוביץ: גובה העלייה בכוח אדם זה היה קליטת עובדי קבלני כוח אדם לתוך שירות המדינה.

גיא רוטקופף: זה ההסבר - -

שמואל הולנדר: מבחינה רישומית הם לא נחשבו ולא נרשמו כעובדי מדינה כי הם היו עובדי קבלן.

שמואל הולנדר: זה לא תקין מכל מיני סיבות אחרות ולא פה המקום להרחיב את הדיבור.

שמואל הולנדר: האוצר הבין שאי אפשר להמשיך כך והם עובדים בכל מיני מעמדות ותאגידים שכאילו היו עצמאיים וכולי.

דני גרא: האם כמות עובדי המדינה בדוחות שלכם כוללים עובדי קבלן?

הניה מרקוביץ: לא.

הניה מרקוביץ: אין לנו עובדי קבלן יותר.

דני גרא: כי זה מה שמשתמע מהדברים.

שמואל הולנדר: עובדים שנקלטו הפכו להיות עובדי מדינה אבל הם היו גם קודם עובדי מדינה.

דני גרא: אבל כמות עובדי המדינה גדלה לפי דוחות נציבות שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: כי הפכנו את עובדי הקבלן.

הניה מרקוביץ: בשנת 2004, כשאתה רואה 56,000 עובדי מדינה, זה לא כלל בתוכו את עובדי קבלן כוח אדם.

הניה מרקוביץ: ב-2004 קלטנו לתוכנו את עובדי קבלני כוח האדם.

הניה מרקוביץ: מ-2004 התחילה העליה ולכן, מספר עובדי המדינה עולה בדוחות.

דני גרא: האם ב-2009, כשמספר עובדי המדינה עולה ב-2000 או 1800, אני לא זוכר את המספר המדויק, כמה מהם עובדי קבלן?

הניה מרקוביץ: לא, הם לא עובדי קבלן.

הניה מרקוביץ: אתה לא רוצה להבין אותי, אז אתה לא מבין.

הניה מרקוביץ: היו לנו שני חשבונות: עובדי מדינה ועובדי קבלן.

הניה מרקוביץ: היום החשבונות האלה מאוחדים.

קריאה: השאלה שלו היא מתי הפסיקו להיות עובדי קבלן?

הניה מרקוביץ: זה התחיל מ-2004 - -

קריאה: השאלה שלו מתי זה יסתיים כי המספרים שלו - -

הניה מרקוביץ: לקראת 2009 עובדי הקבלן ועובדי תאגידי הבריאות במשרד הבריאות.

סאוסן תומא: איך עובדי הקבלן עד היום מגויסים לשירות עובדי המדינה?

הניה מרקוביץ: לא.

הניה מרקוביץ: לא מגייסים עובדי קבלן.

הניה מרקוביץ: במשימות מאוד קצרות מועד - -

גיא רוטקופף: אני מסיים.

גיא רוטקופף: אני מקווה שהענין הזה הובן.

גיא רוטקופף: מה שאנחנו צריכים לעשות כעת או מה שהוועדה רואה צורך לעשותו כעת: 1.

גיא רוטקופף: צורך הסברתי.

גיא רוטקופף: גישה אל תוך האוכלוסייה הערבית עם הסבר, להיות רגישים לאוכלוסייה הערבית במכרזים, גם בשפה הערבית.

גיא רוטקופף: בדרך הזאת להגדיל את הביקוש וברמת ההיצע לעשות מאמץ של מכאן ולהבא, גם כאשר יהיו קיצוצים רוחביים בכוח אדם, להחריג את הקיצוץ הזה מהמשרות המיועדות.

גיא רוטקופף: בדרך הזאת אני מקווה שנוכל לעמוד ביעד הצנוע שהוצב כאן.

גיא רוטקופף: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה לך, מנכ"ל משרד המשפטים.

אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח את הדיון ולאפשר לאנשים להשתתף בדיון.

אחמד טיבי: מי שרוצה לדבר, נא להירשם.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מגלי והבה, בבקשה.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך את נציב שירות המדינה, ובאמת לאחל לך דרך צלחה בכל אשר תפנה.

מגלי והבה: כשאני מסתכל, לפחות בשנים האחרונות, כשאני גם בשירות המדינה ואחר כך חבר כנסת, ראיתי כמה מפעלים חשובים שהיתה לך טביעת אצבע ענקית, וחשוב מאוד לציין את זה.

מגלי והבה: מצטערים שאנשים טובים הולכים, אבל כנראה שזו דרך החיים.

מגלי והבה: אני יודע שגם אתה וגם הצוות שלך, אם זה הניה ואם זה נאדר, כמה מאמצים אתם עושים.

מגלי והבה: אני יכול להביא דוגמה שכבר עובדת במשרד החוץ: היום ישנם 5 צוערים.

מגלי והבה: זאת אומרת, כל התקנים שאנחנו נלחמנו עליהם, לולא העזרה שלכם בהשגת התקנים ממשרד האוצר, לא היינו מצליחים לאייש אנשים בתפקידים.

שמואל הולנדר: יש גם דיפלומטים ממש.

מגלי והבה: נכון.

מגלי והבה: אני רוצה לברך אותך, ואלה החיים.

מגלי והבה: לגבי מנכ"ל משרד המשפטים, אני רוצה להגיד שגם היושב ראש וגם אנוכי נכחנו בישיבת ועדת הכספים.

מגלי והבה: אני שמעתי את ההצהרה שלך ואני מצטט אותה בכל מקום, שיהיה במשרדי הממשלה נושא השוויון, שאתה מטפל בו ונלחם בו, ואני מברך אותך על כל שלא תסכים, למרות שאתה מוצא לפעמים באותו משרד אנשים בעלי דעות קדומות בנושא של השוויון ושילוב אוכלוסיית המיעוטים בתפקידים.

מגלי והבה: יישר כוח.

מגלי והבה: ראיתי את זה, וראינו את המימוש של ההחלטות האלה.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, כשאנחנו מעיינים בנתונים, אני לא יכול להגיד שאמנם אנחנו עלינו על דרך, אבל הדרך הזאת רחוקה מדי בשביל להשביע את רצונם של כל אזרחי מדינת ישראל, אלה שרוצים להשתלב במדינה הזאת ולהיות חלק ממנה.

מגלי והבה: כשאני מדבר על מספר העובדים, זה נכון שבכל ישיבה אנחנו מתייחסים למדיניות ולדרך שאנחנו צריכים לפעול בה, אבל אנחנו צריכים לדעת מה המספרים המיועדים לכל שנה ולראות בשיתוף פעולה עם הנציבות מול משרדי הממשלה כיצד אנחנו מיישמים זאת.

מגלי והבה: אני זוכר את ההקצאות שהוקצו למשרד הייעודיות מאז 2005 ועד היום, ואני רואה שאותן משרות, ושמענו את הסיבות לכך שהמשרות האלה לא מאוישות, חשוב מאוד שנוודא ונסייע שהמשרות האלה יתמלאו.

מגלי והבה: אפשר לדרוש ולבקש, יש הקצאות, אבל לא ממנים.

מגלי והבה: זאת אומרת, אנחנו צריכים לקחת על עצמנו את החלק הזה ואני בטוח, שבמסגרת הוועדה הזאת, במסגרת המשתתפים, זה חשוב מאוד שנעקוב אחרי הנושא הזה.

מגלי והבה: אני רוצה לחזור לסוגיה שמטרידה אותי ושוב, אני לא נכנס לנושא ההגדרה של הערבים מבחינת לאומיות ולא מבחינת ההכללה.

מגלי והבה: אני משמש פה לאותם אלפי חיילים שעושים את שירות החובה שלהם.

מגלי והבה: הרי אותו נער שבגיל 18 חלקם הולכים ללמוד באוניברסיטה, מגיעים לגיל 21,22 ויש להם תואר והם מוכנים להצליח.

מגלי והבה: אני מדבר בעיקר על אותם אלה שעושים את השירות היום, אני מדבר על הדרוזים והצ'רקסים שיש להם שירות חובה.

מגלי והבה: יש היום גם בני מיעוטים אחרים שעושים את השירות הזה.

מגלי והבה: הם לא צריכים להיות מקופחים, לא בסטטיסטיקות ואני מסכים שחל עליהם אותו קיפוח שחל על שאר המיעוטים בהרבה תחומים, אבל מצד שני אי אפשר להעלים אותם בנתונים שראינו פה, כי אני טוען שאותם אנשים שעושים את החובות שלהם, מגיע להם להיות לפעמים אפילו בהעדפה על אלה שלא עושים.

מגלי והבה: זה לא סותר את הדרישה שלנו שצריך להיות שוויון זכויות לכולם, ושכולם צריכים לקבל.

מגלי והבה: אני שומע את הביקורת הזאת מאנשים שאני פוגש, אנשים שכותבים לנו ואותם אנשים שמבקרים אותנו.

מגלי והבה: לכן אני אומר את הדברים האלה לוועדה וזו לא הפעם הראשונה שהיושב ראש שומע אותי בענין הזה אבל חשוב כנציבות שירות מדינה, כמנכ"ל שעומד בפני החסמים, לקחת את הדברים האלה בחשבון.

שמואל הולנדר: אולי רק משפט אחד:

שמואל הולנדר: אני בקשר מאוד הדוק עם ראשי הוועדות כך שאני שומע את הדברים ממש ממקור ראשון.

מגלי והבה: זה דבר חשוב שיהיה קיים.

מגלי והבה: אני מצפה ומקווה שאדוני היושב ראש קבענו ישיבת מעקב וחבל שזה פגרה כי אני מניח שהיו משתתפים יותר חברי כנסת שהיו רוצים להיות פעילים.

מגלי והבה: אני מציע שנקבע - -

אחמד טיבי: אבל תודה לאלה שבאו היום.

מגלי והבה: בוודאי, אבל חשוב לנו שיהיה תאריך יעד לראות מה השתנה מהטבלאות שראינו.

מגלי והבה: אמנם יש המון שאלות.

מגלי והבה: אדוני היועץ, זה לא צריך להישאל רק במסגרת הכללית.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לרדת למסגרת של הפרטים ולקבוע ישיבה בה נראה מה התקדמנו מהישיבה הזאת ועד הישיבה הבאה, כך שנוכל להגיד איפה עדין ישנם חסמים, איפה עדין יש בעיות בקליטה.

מגלי והבה: אני אמרתי שאני מברך אבל חשוב לנו להילחם ביחד כדי לסגור את הפערים.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת מגלי והבה.

אחמד טיבי: נמשיך בדיון תוך כדי שאלות.

אחמד טיבי: נרשמה הערה של חבר הכנסת והבה, ויש כאן שאלות שמתייחסות גם למה שהצגתם ולעבודת שירות המדינה.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה האם הוגשה תכנית עבודה משרדית ובין-משרדית לשנים 2008-2012 ולכל שנה בנפרד לגבי מכסה ולגבי משרות.

אחמד טיבי: יעדי ההחלטות הקודמות לא יושמו.

אחמד טיבי: נדמה לי שבאחד השקפים שיעור הביצוע הוא 59% מול צפי - -

דני גרא: בשנתיים האחרונות.

אחמד טיבי: במה שונה תכנית העבודה ליישום החלטות 2579 מהתכניות הקודמות, והאם המכסה הכוללת אחידה לכל המשרדים?

אחמד טיבי: מה הקריטריונים למכסות המתוכננות והאם קיימת מצבת עובדים לפרישה עד 2012?

אחמד טיבי: האם קיים דוח ומעקב אחר אחר השגת יעדים, המסקנות של הדוח, והאם דווחה ועדת השרים מדי שנה מה היו מסקנות הדוח האחרון ביחס להשגת היעדים האלה?

אחמד טיבי: לגבי שקפים קודמים, חלק ב' של השאלות: כמה משרות חדשות הוקצו מ-2008 וכמה לערבים?

אחמד טיבי: כמה משרות היו צפויות להתפנות ב-2009 וכמה פונו?

אחמד טיבי: כמה אוישו על ידי ערבים?

אחמד טיבי: מה הפירוש המעשי למתן עדיפות, היכן בוצע והיכן לא בוצע?

דני גרא: יש עוד שקף אחד.

אחמד טיבי: בריאות – מה ההסבר לכך ששיעור אחיות ורופאים ערבים הוא כ-10% מכלל ציבור זה בעוד ביתר המשרדים השיעור הוא מחצית השיעור הזה.

אחמד טיבי: בשלהי 2008 אושרו המלצות ועדת חסמים.

אחמד טיבי: האם הן סייעו להגברת תוספת העובדים הערבים בשירות המדינה בשנת 2009 ביחס לשנת 2008 ואם לא, מדוע?

אחמד טיבי: האם נשקלה הסרת חסמים אחרים, מה החסמים בתוך שירות המדינה?

אחמד טיבי: האם נשקלה הסרת חסמים אלה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

דני גרא: אדוני היושב ראש, אני חושב שהשאלה הראשונה היא שאלה מרכזית: האם התכנית הזאת תשיג את יעדה?

דני גרא: האם אפשר להגיד שהיום - -

אחמד טיבי: השאלה הראשונה היא השאלה החשובה והיא חזרה על עצמה ואני בטוח שהנציב יענה עליה אבל לגבי המספרים והנתונים האחרים, נאדר יענה בשם נציבות שירות המדינה.

אחמד טיבי: בבקשה נאדר.

נאדר אלקאסם: אתחיל לענות בכלליות: נתחיל בענין תכניות העבודה: בשנת 2007, אחרי החלטה 2579, שזו ההחלטה הלפני אחרונה כי יש החלטה אחרונה שהתקבלה בשנת 2009 ואתייחס אליה יותר מאוחר, כל משרד ממשלתי, כולל בתי חולים ממשלתיים הוזמנו הסמנכ"ל ומנהלי משאבי אנוש לנציבות שירות המדינה.

נאדר אלקאסם: כל משרד התבקש לתת תכנית יעדים שנתית, איך הוא מתכוון להגיע ל-10% במשרד שלו.

נאדר אלקאסם: כמו שאמר היועץ, 10% מתייחסים לכלל שירות המדינה ללא התייחסות למשרד מסוים, אבל הנציבות בתור החלטה מינהלתית פנימית שלנו, החלטנו שכל משרד יגיע ל-10%, וזה באמת כדי שלא נגיד שמערכת הבריאות תגיע ל-30%,40%, ומשרדי הממשלה הכלליים יישארו על 1%,2%.

נאדר אלקאסם: אנחנו רוצים לתת הזדמנות לכל סוגי המקצועות של בני האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית, שישתלבו בשירות המדינה.

דני גרא: זאת באמת בעיה.

דני גרא: תראו, אם אנחנו נשים את זה על השולחן, ידעתם שמשרד ראש הממשלה, שהיו בו 4 או 5 עובדים ערבים נדמה לי, לא יגיע ל-10% והיו נדרשות התאמות.

דני גרא: ידעתם שמשרד החינוך, 28% מעבודתו היא האוכלוסייה הערבית, זה אחוז הילדים הערבים.

דני גרא: ידעתם שמשרד הרווחה, מה לעשות?

דני גרא: חלק גדול מאוד מהקליינטים שלו הוא ערבים שרמת חייהם נמוכה יותר, מצוקותיהם גבוהות והעוני עצום.

דני גרא: עשיתם בוודאי התאמה, זוהי תכנית עבודה.

דני גרא: האם אפשר לראות זאת?

הניה מרקוביץ: אנחנו ידענו שיש גם משרדים אחרים.

הניה מרקוביץ: ידענו שמשרד הקליטה, למשל, צריך לתת עדיפות לאוכלוסיית העולים בקליטה ולמרות זאת, גם משרד הקליטה נרתם לקליטת העובדים הערבים וגם הוא לקח את זה על עצמו וגם הוא קלט.

הניה מרקוביץ: גם הנהלת בתי הדין הרבניים, זה לא בדיוק משרד שיכול.

הניה מרקוביץ: ..

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה לפרש, וגם הוא קלט.

הניה מרקוביץ: כמובן שיש משרדים שלא יגיעו ל-10%, יש משרדים שיעבור את ה-10% ויש משרדים שירדו מתחת ל-10%.

הניה מרקוביץ: הענין שלנו בלהעלות את ה-10% בעבודת המטה שלנו הוא גם להכניס משהו איכותי לנושא הזה כי להוסיף למשרד הרווחה, גם מטפלות ערביות, זה באמת לא התפקיד שלנו.

הניה מרקוביץ: חסרות מטפלות?

הניה מרקוביץ: שמנכ"ל משרד הרווחה ייגש לממונה על התקציבים ויגיד שבלי תוספת מטפלות הוא לא יכול לטפל במוסדות שלו.

הניה מרקוביץ: זה לא בדיוק התפקיד שלנו.

הניה מרקוביץ: אבל אם שר הרווחה או מנכ"ל משרד הרווחה רוצה להקים יחידת מטה חדשה, אנחנו בהחלט שם, בתגבור היחידה בעובדים ערביים מבחינת האיכות של העבודה.

הניה מרקוביץ: כך גם אחיות ורופאים.

הניה מרקוביץ: אנחנו לא מתגברים אחיות ורופאים במשרות המיועדות שלנו.

הניה מרקוביץ: תגברנו רק במקרה אחד מסוים, בבית החולים אשקלון כי עמדה קליטה של רופאים בדואים בוגרים, שהיה חשוב לנו לקלוט אותם שם.

הניה מרקוביץ: אבל אנחנו לא מתגברים את בתי החולים במשרות לרופאים ואחיות.

הניה מרקוביץ: זה נקלט ב"פיירול" הרגיל של המשרד.

הניה מרקוביץ: אנחנו כן מתגברים בעובדים במשאבי אנוש.

הניה מרקוביץ: אנחנו מתגברים בעובדים בהדרכה במשרד, כי אלה מקומות המטה שישפיעו על כל היתר.

הניה מרקוביץ: ולא רק זה, זאת העבודה וזאת החשיבה שלנו כאשר אנחנו עובדים בתכניות העבודה מול המשרדים.

הניה מרקוביץ: לכן, גם המשרדים שהם פרובלמאטיים לכאורה, כמו הנהלת בתי הדין הרבניים, איש הבנא"ם שלו, שהוא צריך אקדמאי לצורך הנושא כי הוא היום במרכבה והקנין צריך להיות אקדמאי-כלכלן, אין להם בעיה שזה יהיה עובד ערבי, ונדמה לי שנקלט שם מישהו.

הניה מרקוביץ: זאת אומרת, יש לנו את המשחק הזה עם המשרדים.

הניה מרקוביץ: לא נגיע ל-10% בכל המשרדים, זה ברור וזה מובן גם לך.

דני גרא: בכלל הממשלה?

הניה מרקוביץ: בכלל הממשלה האחיד, אני מקווה שנגיע.

הניה מרקוביץ: הפעילות שלנו התחילה ב-2007,2008 מאוד באינטנסיביות.

הניה מרקוביץ: אי אפשר עוד לראות את זה, וגם גיא הזכיר את הנושא התקציבי שהיה מונח לפנינו והיה בעיה.

הניה מרקוביץ: זה כדור שלג.

הניה מרקוביץ: אנשים בשטח משדרים היום ואתם גם יכולים לראות את זה במספר המועמדים למכרזים המיועדים, שהם עלו, מספר המועמדים פר משרה, לא המספר הכללי.

הניה מרקוביץ: למה הם עלו?

הניה מרקוביץ: כי "תופי הטאמטם" הודיעו שהממשלה בוחרת אמיתית.

הניה מרקוביץ: המשרות האלה אינן מכורות.

הניה מרקוביץ: תיגשו למכרזים, הטוב ייבחר.

הניה מרקוביץ: אנחנו רואים אנשים שחוזרים עוד ועוד למכרזים כי הם מנסים את עצמם, והם יודעים שהמכרזים הגונים.

הניה מרקוביץ: לכן מספר המועמדים הולך ועולה.

דני גרא: ואז נשאלת השאלה ואולי היא המרכזית כאן, והיא גם קשורה למנכ"ל משרד המשפטים ויושב ראש הוועדה: בשנת 2009 נוספו 345 עובדים בסך הכל - -

הניה מרקוביץ: נטו.

דני גרא: בוודאי.

דני גרא: נוספו 345 עובדים ערבים לשירות המדינה.

דני גרא: מהם לא במשרות של משרד הבריאות, אחיות ורופאים, רק 49.

הניה מרקוביץ: אני לא יודעת לענות לך על זה.

דני גרא: זה חשבון.

דני גרא: רבותי, אנחנו מדברים על מצבות ועל מתמטיקה פשוטה.

הניה מרקוביץ: דני, אנחנו הוספנו 100 משרות, זה לא יכול להיות.

דני גרא: אותי לימדו שהאדם שאינו בדיוק שפוי, כששואלים אותו כמה זה 2 2 הוא אומר: 5.

דני גרא: יש כאלה שאומרים ש-2 2 זה 4 אבל אני לא אוהב את התוצאה.

דני גרא: התוצאה היא שתוספת העובדים הערבים בסך הכל במשרות שאינן בריאות, כ-50 וזה מדהים.

דני גרא: זה בשנת 2009 כאשר המסקנות של הצוות להסרת חסמים היו כבר בתוקף.

דני גרא: כבר ידעו שמספקים 2000 שקל בסיוע לדיור ונסיעות כאלה וכאלה.

דני גרא: השאלות שאנחנו שואלים הן לא שאלות להציק ולהגיד נכשלנו.

דני גרא: להיפך, המטרה שלנו היא באמת לסייע כי הדבר כואב.

דני גרא: אבל כדי לסייע, בואו נראה מה המצב האמיתי כי אחרת לא נוכל לסייע.

גיא רוטקופף: בהקשר הזה אני רוצה לומר שאנחנו באמת לא צדדים אדוורסריים.

גיא רוטקופף: אתה מוזמן לישיבת הוועדה.

גיא רוטקופף: אני יודע שהחקר שלך בענין הזה הוא חקר עצום, והידע שלך הוא ידע עצום, ואם אתה תוכל לסייע לנו בעוד פתרונות ועוד רעיונות, אנחנו נשמח לכך במקום להיפגש פה אחת לכמה חודשים.

גיא רוטקופף: אגב, זה לא יפחית מיכולת הביקורת.

גיא רוטקופף: פעם אמר יואב קריים: אם אני אצטרף לממשלה, אני לא אוכל לבקר.

גיא רוטקופף: אז תוכל להמשיך לבקר אבל אם נוכל לקבל רעיונות אולי גם נוכל להתקדם לפתרונות.

אחמד טיבי: תודה רבה לשניכם.

אחמד טיבי: משפט אחרון לנאדר.

נאדר אלקאסם: בקשר לכל הנתונים שהצגת פה, במצגת, רוב הנתונים מוטעים.

נאדר אלקאסם: תסתכל עכשיו בדוח החדש שלנו, אתה העלמת 500 עובדים.

נאדר אלקאסם: הנתונים היום - -

אחמד טיבי: איפה?

אחמד טיבי: אני מבקש שתציג איפה הוא העלים 500 עובדים.

נאדר אלקאסם: הוא הציג שיש לנו 6.9% עובדים והיום זה על 7.4%, ואנחנו העברנו את הנתונים האלה.

נאדר אלקאסם: אנחנו מדברים על 4500 עובדים ערבים והוא הציג 4000 עובדים ערבים.

דני גרא: בדוח 2009 שלך מצוי 4245 מהם 200 עובדים ערבים, נוצרים לא ערבים.

דני גרא: אדוני, לפני שאתה עומד מוטעה שאני מטעה, ואני מבקש את התנצלותך על זה, תפתח את הדוח - -

אחמד טיבי: אני לא עובר לסדר היום על מה שנאדר סיפר.

אחמד טיבי: אם יתברר שאתה העלמת, אני אתייחס לזה.

אחמד טיבי: אם יסתבר שהוא לא העלים, אתה תנצל.

נאדר אלקאסם: אני מתנצל ואומר שכשהוא מציג נתונים במצגת שלו - -

אחמד טיבי: הוא מגיש בקשה ואתם סירבתם להעביר חומר כמו כל האנשים.

אחמד טיבי: עשיתם מעשה שלא ייעשה.

אחמד טיבי: לא כדאי לך לפתוח את הנושא הזה אף פעם.

אחמד טיבי: אתם נכשלתם בהגשת חומר ליושב ראש הוועדה, ועשיתם את זה בכוונה כי אין לכם מה להפסיד או כי יש לכם מה להסתיר.

אחמד טיבי: קצת צניעות.

נאדר אלקאסם: בענין העובדים הלא נוצרים, אנחנו בדקנו את הנושא הזה כמה פעמים.

נאדר אלקאסם: רוב העובדים הלא נוצרים שהוא מדבר עליהם הם עובדים ערבים נוצרים שכתוצאה מדיווח מוטעה במערכת הם דווחו כנוצרים לא ערבים.

נאדר אלקאסם: בדקנו שמות ויש צוות שלם שבדק ויש ערבים נוצרים מנצרת, מראמה, מהכפר שלי.

נאדר אלקאסם: כל ה-200 האלה שהוא מדבר עליהם זה עובדים ערבים מארגון העובדים הרוסים העולים.

נאדר אלקאסם: זה נדון בדוח שלנו בתקופת ראש הממשלה אריק שרון.

נאדר אלקאסם: בענין כל השאלות האחרות: בענין המעקב והעסקת המשרות בנציבות שירות המדינה.

נאדר אלקאסם: כל שנה, בסוף השנה אנחנו יושבים, מסיקים מסקנות ולכן אתם מקבלים את כל החלטות הממשלה שמתווספות.

נאדר אלקאסם: אלה החלטות שמנסות לפתור את החסמים.

נאדר אלקאסם: למשל, בהחלטה של 2009 נציבות שירות המדינה הובילה תוספת של עוד 20 משרות מיועדות לבני האוכלוסייה הערבית.

נאדר אלקאסם: כמו שאמר מנכ"ל משרד המשפטים, נציבות שירות המדינה הובילה בהוספת שכר הדירה לבני האוכלוסייה הערבית.

נאדר אלקאסם: כל הענין של הליך הבחינות, התאמת תהליך המיון של נציבות שירות המדינה.

נאדר אלקאסם: נכון שהנתונים עדין לא מספיקים אבל הנציבות עושה כל דבר כדי לעמוד ביעדים.

נאדר אלקאסם: תודה.

אחמד טיבי: אני רוצה להקריא מדף מספר 8, תרשים 7 של דוח נציבות שירות המדינה לשנת 2009 – התפלגות העובדים הערבים והדרוזים לפי דת בשנים 2007-2009: 2622 מוסלמים ערבים.

אחמד טיבי: הצבעים פה לא ברורים, כי זה שחור לבן אבל יש 494, יש 200, יש 852.

דני גרא: ה-200 זה נוצרים שהם לא ערבים כאשר לקחנו בחשבון שהמוסלמים שהם לא ערבים, הנחנו שהם הצ'רקסים.

דני גרא: זה מספר גבוה מאוד גם כן.

אחמד טיבי: נוצרים ערבים 852 ויש 77 שהם מוסלמים לא ערבים.

אחמד טיבי: סך הכל אלה בדיוק המספרים שהוצגו על ידי יועץ הוועדה דוקטור דני גרא, ולכן לא רק שהוא לא הטעה את הוועדה אלא הוא ציטט את המספרים שלכם מדוח נציבות שירות המדינה.

דני גרא: אדוני, לפרוטוקול: כל המספרים שציטטתי הם מספרים של הוועדה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת סעיד נפאע, בבקשה.

סעיד נפאע: כבוד היושב ראש, רבותי וגבירותי, קשה מאוד לאדם להשתחרר מהרושם, לא רק בישיבה הזאת אלא גם בישיבות קודמות וגם תוך כדי חקירת אנשים אחרים שאמורים לגשר על הפערים הקיימים, אני לא יכול להשתחרר מהרושם שיש ניסיון עקבי לגלגל את האשם על הקורבן.

סעיד נפאע: תמיד אנחנו שומעים שיש כל מיני סיבות אובייקטיביות, ושכאילו התוצאה שישנה היום היא באשמתו של הקורבן במקרה הזה.

סעיד נפאע: זה באמת רושם מאוד קשה ומאוד חזק, לפחות לאור כל מה ששמענו עד היום.

סעיד נפאע: אני אנסה לפרט: נדמה לי, שישנה בעיה שמישהו מרגיש שכאילו כשנלחמים כדי שייצוג הולם יהא לערבים במדינה, שהוא עושה טובה לערבים.

סעיד נפאע: כל עוד אין הטמעה, שזה למעשה אינטרס הדדי כי אם יהיה טוב לערבים אז יהיה טוב לכולם.

סעיד נפאע: כנראה שעדין מישהו חושב אחרת ולא השכיל להגיע למשוואה הזאת, וכאן נוצרה בעיה רצינית בכל הנושא הזה.

סעיד נפאע: אנחנו שומעים או לפחות ניתן להסיק, לפי מה ששמענו עד היום, שאין יכולת לעמוד ביעדים.

סעיד נפאע: אין, לא קיימת יכולת אובייקטיבית לעמוד ביעדים האלה, למרות שהם יעדים מאוד צנועים.

סעיד נפאע: הטענה הזאת חוזרת ונשנית בכל ישיבה וישיבה.

סעיד נפאע: אנחנו שומעים על חסמים.

סעיד נפאע: ישנו חסם, למשל, אני שמעתי עד עכשיו למרות ששאלתי את השאלה קודם לכן, ישנו חסם שאי אפשר לדבר עליו.

סעיד נפאע: השאלה האם אתם, כאנשי מקצוע, כן יכולים לדבר על החסם הזה?

סעיד נפאע: יש דרך להתגבר על החסם הזה והוא ענין המכרזים הפנימיים.

סעיד נפאע: אז כך שלא ב-10 שנים שיבואו אלא ב-20 ו-50 שנה.

סעיד נפאע: אם הכלי שיישאר כדי להגיע למשרות בכירות הוא המכרז הפנימי, ואגב, יש איזה שהוא צדק בנושא הזה אבל במקרה הספציפי, אם אנחנו באמת מדברים על העדפה, ניתן להתגבר באיזה שהוא מקום על החסם הזה?

סעיד נפאע: אני לא שמעתי.

סעיד נפאע: לפי הדברים כנראה שהחסם הזה ימשיך להיות חסם עד אין סוף.

סעיד נפאע: ישנם חסמים אחרים ואני מבין שישנה ועדה.

סעיד נפאע: דיבר מנכ"ל משרד המשפטים ואמר שיש ועדה כדי להתגבר על החסמים אחרים ושמעתי שחלק מהם זה שכר דירה וכדומה.

סעיד נפאע: שמעתי ממר הולנדר, שדיבר על קשיים אובייקטיביים.

סעיד נפאע: האמת היא שלא רציתי לקטוע אותך תוך כדי, אבל הייתי מאוד שמח לשמוע מהם הקשיים האובייקטיביים האלה, מעבר לקושי אחד שהזכרת אותו, שאין מתמודדים.

סעיד נפאע: למעשה, כשאומרים שאין מתמודדים זה מה שמעורר את ההרגשה שדיברתי עליה בתחילת דבריי, שפה ישנו איזה שהוא ניסיון לגלגל על הקורבן.

סעיד נפאע: בכל אופן, לפחות תחילת פתרון שמעתי מהמנכ"ל, שיש לו צורך בהגדלת המשרות המיועדות, אם הבנתי נכון, ואז בזה נוכל לבשר משהו, ונוכל להתקדם.

סעיד נפאע: אתמול שמענו בדיונים של ועדת החקירה על למה ואיך.

סעיד נפאע: פה שמעתי גם את הלמה, למה אנחנו עדין במצב הזה אבל לא שמענו איך נצא מהמצב הזה, ונדמה לי שזה תפקידכם אתם, שמופיעים היום בוועדה, וכל מי שיופיע בה.

סעיד נפאע: את התשובה הזאת, נדמה לי שלא שמענו.

סעיד נפאע: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת נפאע.

אחמד טיבי: אני רוצה להדגיש את הנקודה החשובה שהזכרנו אותה בדיוני הוועדה גם קודם וחזר והדגיש אותה חבר הכנסת נפאע: ענין המכרזים הפנימיים.

אחמד טיבי: שתי נקודות: גם מכרזים פנימיים וגם אי קיום משרות ייעודיות, שדיבר עליהן הנציב, בצורה מספקת.

אחמד טיבי: חייבים להעלות את מספר המשרות הייעודיות, וזו קריאה שחייבת לצאת גם על ידי הנציב וגם על ידי יושב ראש הוועדה, של הוועדה ושל כולנו.

אחמד טיבי: חייבים להעלות את שיעור ואת מספר המשרות הייעודיות וכך אפשר להעלות באופן נומינאלי מובהק את מספר הערבים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה והמכשול שציין חבר הכנסת נפאע הם המכרזים הפנימיים.

אחמד טיבי: אין כמעט ערבים בשירות הציבורי, ואז המכרזים פנימיים ולכן מתקבלים רק מי שנמצאים בתוך הדבר הזה.

אחמד טיבי: יש מעגל קסמים והשיעור נשאר נמוך.

אחמד טיבי: אלה שני חסמים עיקריים, שאם מטפלים בהם שיעור העובדים הערבים, כהחלטת הממשלה וכדרישת הוועדה יכול לעלות.

אחמד טיבי: אני מקווה שגם נציב המדינה וגם אדוני המנכ"ל ערים לחשיבות שתי הנקודות האלה.

אחמד טיבי: עורכת דין ציונה קניג, בבקשה.

ציונה קניג-יאיר: תודה רבה.

ציונה קניג-יאיר: כמי שמייצגת כאן את נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ומי שקלטה לא מזמן את עורכת הדין מרים כבהא במשך שנה ו-8 חודשים לקח לנו ב-4 מכרזים שונים להביא אישה ערביה לשירות המדינה, אני רוצה להעלות 4 הערות: אם אנחנו מסתכלים על המבחנים הראשוניים של נציבות שירות המדינה, שהמבחנים האלה אחידים לכל סוגי האוכלוסייה שניגשים לנציבות שירות המדינה, אני חושבת שצריכה לצאת קריאה מהוועדה הזאת להאיץ את התהליך שכבר התחילו בנציבות שירות המדינה, להתאמת המבחנים האלה מבחינה תרבותית.

ציונה קניג-יאיר: במבחנים האלה כבר היינו, והניה מרקוביץ ואני דיברנו לא פעם אחת, שחלק נכבד מהמועמדים הערבים נופלים כבר בשלב המבחנים כי הם לא תואמים את כלל האוכלוסיות שניגשות.

ציונה קניג-יאיר: זה חסם לא עלה כאן ואני חושבת שצריך להקדיש לזה מחשבה ולראות איך אפשר להאיץ את התהליך הזה, של התאמת המבחנים שיהיו רב-תרבותיים.

ציונה קניג-יאיר: אפשר להגיד את אותו דבר לגבי מרכזי הערכה.

ציונה קניג-יאיר: הרי אנשים שמועמדים לשירות המדינה מגיעים אחר כך ליום שלם של 8 שעות במרכז הערכה ועושים תרגילים שונים ומשונים.

ציונה קניג-יאיר: במשך התרגילים האלה, אנחנו נחשפים, כמי שיושבים בוועדה הזאת, לכל מיני התנהגויות.

ציונה קניג-יאיר: אבל המדדים של אותן התנהגויות מותאמים לאוכלוסייה מאוד ספציפית.

ציונה קניג-יאיר: אני לא בטוחה שזה מותאם, עד כמה שאפשר, לאוכלוסייה הערבית.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שמנכ"ל משרד המשפטים דיבר על הנגשת המידע.

ציונה קניג-יאיר: אנחנו מצאנו, בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, שמאז שהעלינו את האתר שלנו במלואו בערבית, יש לנו יותר פניות מהאוכלוסייה הערבית.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת ששווה לחשוב, לפחות לתחום הזה של התפקידים, לתרגם את האתר לערבית.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שזה בעלות נמוכה.

ציונה קניג-יאיר: לפחות מה שקשור למשרות ולמודעות דרושים יש להפוך לשפה הערבית.

קריאה: זה עדין לא מתורגם?

הניה מרקוביץ: זה מפורסם בערבית בעיתונות.

מרים כבהא: - -

הניה מרקוביץ: אבל זו משרה שצריך לדעת עברית.

ציונה קניג-יאיר: הניה, את צודקת אבל גם מי שפונה אלינו, לנציבות שוויון בעבודה צריך לדעת עברית.

ציונה קניג-יאיר: יחד עם זאת, אם אנחנו מדברים על הנגשת המידע, על הזמנת מועמדים נוספים ועידוד הגשת מועמדות, אין ספק שאים האתר יהיה בערבית זה יכול לעודד מועמדים ערבים נוספים.

אחמד טיבי: גם מי שיודע עברית ושפת האם שלו היא ערבית, זה סביבה חמה יותר, ידידותית יותר כאשר הוא קורא בשפת האם שלו.

אחמד טיבי: זה לא אומר שהוא לא צריך להכיר את השפה העברית, שהיא שפה חשובה.

אחמד טיבי: סביבה ידידותית זה חלק מהענין.

ציונה קניג-יאיר: דבר נוסף שנחשפתי אליו במכרז האחרון, שישבתי כבוחנת, לא לתפקיד ביחידה שלנו זה הנושא של איך מפעילים את הכלל של ההעדפה המתקנת, שזה משהו מאוד מעניין שאני חושבת שמחייב הנחיות משרד המשפטים, נציבות שירות המדינה ואני אשמח מטעם נציבות שוויון בעבודה לקחת חלק בתהליך הזה.

ציונה קניג-יאיר: הגענו לשני מועמדים סופיים, מועמדת יהודיה ומועמדת ערבייה, ואני טענתי בוועדה שצריך להפעיל את הכלל של העדפה מתקנת.

ציונה קניג-יאיר: אמר לי יושב ראש הוועדה שלא צריך להפעיל את הכלל של העדפה מתקנת כי כאן יש לאישה 160 נקודות וכאן בסך הכל יש 170 נקודות.

ציונה קניג-יאיר: אם יש פער של 10 נקודות לא צריך להפעיל את הכלל של העדפה מתקנת.

ציונה קניג-יאיר: טענתי שאם יש פער של 10% בנקודות זה מחייב את הפעלת הכלל, ואמרו שזה לא חובה.

ציונה קניג-יאיר: התקיים דיון ובמהלך הדיון התקשרנו לנציבות שירות המדינה, ליחידת המבחנים וללשכה המשפטית כדי להתייעץ ולהבין מתי נכון, ראוי וחובה להפעיל את הכלל של העדפה מתקנת ומתי לא חובה ורק ראוי.

ציונה קניג-יאיר: הבעיה הקשה היא שבדרך כלל שני מועמדים לא מגיעים לניקוד זהה.

ציונה קניג-יאיר: יכול להיות ניקוד דומה אבל לא זהה, וגם זה איזה שהוא סוג של חסם כי אם הגענו לסוף התהליך ויש פער של 10%, שבתפיסה האישית שלי, כאשת מקצוע בתחום הזה זה מחייב העדפה מתקנת אבל רוב הוועדה חושבת שזה לא מחייב, אז גם כאן זה מהווה חסם שלא מאפשר למועמדים ערביים להתקבל באמצעות המכרזים.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שזה משהו ששווה להקדיש לו מחשבה ואולי ישיבה נפרדת, ואולי להוציא הנחיות אם לא מטעם הוועדה אז אולי מטעם גורם אחר וכאמור, אני לא מעבירה את האחריות, אני מוכנה לקחת בזה חלק.

ציונה קניג-יאיר: הערה אחרונה, ואני מסכמת: אני רוצה להחזיר אותנו אחורה, לבג"ץ שדולת הנשים, ששם בג"ץ קבע את חובת האיתור של מועמדות נשים.

ציונה קניג-יאיר: בג"ץ אמר דבר מאוד פשוט בזמנו: אין לכם נשים?

ציונה קניג-יאיר: תאתרו נשים.

ציונה קניג-יאיר: זה נכון, אני יושבת עכשיו שנתיים במדינה ולא ניגשו מספיק מועמדים ומועמדות ערבים לתפקידים שאנחנו פרסמנו בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שאנחנו, כממשלה, יש עלינו חובת איתור.

ציונה קניג-יאיר: כמו שקבעו את חובת האיתור כלפי נשים, לא רחוק היום שזה ייקבע בבג"ץ כלפי מועמדים ערבים.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שצריך להיות סיי - -

מגלי והבה: למה, הנשים - -

ציונה קניג-יאיר: אמרתי שאני מחזירה אותנו אחורה, ל-1984 לבג"ץ שדולת הנשים.

ציונה קניג-יאיר: שם, כשפנו לדירקטוריות אמרו שאין נשים.

ציונה קניג-יאיר: אני נתתי דוגמה.

ציונה קניג-יאיר: זה לא שווה בשווה, לא כל האצבעות שוות אבל זו דוגמה קונקרטית שכשהטענה הזאת עלתה, פסק בית המשפט העליון בצורה חד משמעית: אין לכם מועמדות?

ציונה קניג-יאיר: לכו תאתרו.

ציונה קניג-יאיר: אז גם כאן אני אומרת שהחובה שלנו, של הממשלה, ואני יודעת שזה עלה גם בוועדה בראשותך, אדוני המנכ"ל, אני חושבת שצריך לומר לפרוטוקול שזו לא רק חובה של הוועדה, לא רק של נציבות שירות המדינה אלא של כל המשרדים הממשלתיים.

ציונה קניג-יאיר: נציבות שירות המדינה לא יושבת בכל מכרז ומכרז וכולנו מודעים לתהליך היומיומי של מכרזים שונים.

ציונה קניג-יאיר: חובת האיתור הזאת, ככל שהיא נשמעת מצומצמת היום, לדעתי בעוד 10 שנים תהיה רחבה בדיוק כמו בחובת האיתור כלפי נשים, כמו שהיא היתה לפני 15 וכמעט 20 שנה.

ציונה קניג-יאיר: לסיום ולסיכום – אני חושבת שהדיון מסב כאן, ואני לא רוצה לגרוע מהדיון, בהשגת יעדים ובמספרים.

ציונה קניג-יאיר: אבל אני לא חושבת שהדיון היום הוא רק סביב מספרים והשגת יעדים.

ציונה קניג-יאיר: הדיון היום הוא גם בשינוי צורת החשיבה ואיך אנחנו, בציבור הרחב, ניגשים לנושא של קבלת עובדים ערבים לשירות המדינה.

ציונה קניג-יאיר: מבלי להיכנס לזה, עומדת הצעת חוק היום על הפרק, לתת העדפה מתקנת במי ששירת בצבא בקבלה לעבודה.

ציונה קניג-יאיר: אני רוצה להגיד, ובזה אני מסכמת, שהצעת החוק הזאת דורשת מחשבה נוספת.

ציונה קניג-יאיר: אמרתי את זה בוועדת שרים לענייני חקיקה והגשתי חוות דעת לגבי הנושא הזה מטעם נציבות שוויון.

ציונה קניג-יאיר: ככל שאנחנו נגדיל את ההעדפה המתקנת לאוכלוסיות נוספות בקבלה לשירות המדינה, כך נחטא למטרה עליה אנחנו מדברים היום ולעוד אוכלוסיות שמיועדות כמו: אתיופים, נשים ואנשים עם מוגבלות.

ציונה קניג-יאיר: העדפה מתקנת זה כלי שצריך להשתמש בו ככלי בצורה מושכלת ומצומצמת, ועל בסיס חוסר ייצוג הולם.

ציונה קניג-יאיר: לכן, אני אומרת שהנושא הזה הוא לא רק יעדים ותוצאות אלא גם שינוי של החשיבה שלנו בקליטת עובדים ערבים בשירות המדינה.

ציונה קניג-יאיר: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ראשית, לגבי נציבות שוויון הזדמנויות, אמנם אני מברך על העובדה שקלטתם עובדת חדשה ובכירה, מרים כבהא, ושהצגת את הצעת החוק שלי על הצורך בחוק לעגן, שיהיה נציג ערבי בוועדה.

אחמד טיבי: אני מודה לכם שתמכתם ואני מודה לשר שלכם, בנימין בן אליעזר, בניגוד לשר הקודם, אלי ישי, שאז התנגד.

אחמד טיבי: הוא תמך וההצעה הזאת עברה.

אחמד טיבי: מטבע הדברים, ערבים חייבים להיות בנציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה.

אחמד טיבי: הנקודה שהצגת לגבי העדפה של משרתי צבא על אחרים בשירות הציבורי היא חשובה.

אחמד טיבי: ראשית, הדרישה הזאת לא חוקית ויש בה אפילו עבירה על החוק, לפי פסיקות אחרות של בג"ץ.

אחמד טיבי: יש איסור בחוק.

אחמד טיבי: אנשים עוברים על החוק הפלילי אם אומרים שאני מקבל אותך או שמתנים קבלה לעבודה בשירות צבאי.

ציונה קניג-יאיר: זאת הצעת חוק.

אחמד טיבי: לא, יש הצעת חוק של סיעה של מיוצגת כאן בשלב זה בישיבה הזאת.

אחמד טיבי: לכן, אני מתנגד בתוקף להצעה הזאת כי יש בה פגיעה בשוויון האזרחי.

אחמד טיבי: בתוך הצבא, שהצבא יעשה מה שהוא רוצה.

אחמד טיבי: מחוץ לצבא, בחיים הציבוריים, בחיים האזרחיים, אי אפשר להחיל את חוקי הצבא והעדפות של משרתים בצבא על אלה שלא שרתו בצבא.

אחמד טיבי: ברנרד טנוס, בבקשה.

ברנרד טנוס: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס לשתי הערות, ובהערה אחת אני חוזר לנקודה הראשונה שעורכת הדין ציונה קניג התחילה בה, ברזולוציה יותר עמוקה: הקושי העיקרי של תהליך המיון זה ענין המבחנים כלומר, תהליך המיון עצמו.

ברנרד טנוס: מדובר ב-3 שלבים של מיון: מבחנים, מרכז הערכה וראיון ועדה.

ברנרד טנוס: אנחנו יודעים ב"קו משווה", מהמחקר שערכנו עם עדה מילוא, שהמבחנים מוטים תרבותית.

ברנרד טנוס: רוב המועמדים שניגשים למכרזים נופלים בשלב הראשוני של המבחנים, ו"קו משווה" ניסתה בשנתיים האחרונות לעבוד עם הנציבות על התאמת המבחנים אבל שום דבר משמעותי לא קרה מאז, אם זה בגלל בירוקרטיה או בגלל שדברים לוקחים המון זמן, וגם בגלל אולי שיש אנשים שלא רצו לקדם את הענין הזה.

ברנרד טנוס: מבחינת מרכז ההערכה – גם כאן צריך ללמוד כיצד עושים מרכז הערכה כאשר משתתפים בו מועמדים ערבים, ומהן הנקודות הראויות להתייחסות ובנוסף, קריטי שיישב שם ערבי.

ברנרד טנוס: זה עולה מהמחקר שלנו, של "קו משווה" ושל עדה מילוא.

ברנרד טנוס: במצב היום לא יושב ערבי.

ברנרד טנוס: לסיכום – על מנת שכל שלבי המיון, אדוני היושב ראש, יהיו הגונים תרבותית, צריך לעבוד וכל עוד שנקודה זאת לא תיפתר, יהיה קשה מאוד להעלות את אחוז הערבים בשירות המדינה.

ברנרד טנוס: זאת הנקודה של עורכת הדין ציונה קניג ואני חוזר עליה בווריאציה אחרת.

ברנרד טנוס: לגבי הזימון למבחנים וגם לתוצאות, חשוב מאוד לשפר את המנגנון הבירוקראטי בנציבות שירות המדינה, גם מבחינת זימון למבחנים.

ברנרד טנוס: לפעמים הזימון למבחן מגיע יום או יומיים לפני המבחן, וזה לא נותן זמן התארגנות נאות למבחן.

ברנרד טנוס: לגבי התוצאות, התהליך הזה מייגע, ולפעמים אנשים מוותרים מראש על הגשת המועמדות כי הם לא מאמינים שיצליחו לעבור את המבחנים והם גם יודעים שהתהליך עצמו לוקח יותר מדי זמן.

ברנרד טנוס: ענין ההנגשה והפרסום, דובר עליו.

ברנרד טנוס: זאת נקודה שלישית או חסם שלישי שאנחנו מזהים.

ברנרד טנוס: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה לברנרד טנוס מ"קו משווה".

אחמד טיבי: סאוסן תומא – נשים נגד אלימות, בבקשה.

סאוסן תומא: אדוני היושב ראש, מוזמנים מוכבדים, עם כל הכבוד להצגה ולנתונים ולמאמצים המושקעים של שילוב עובדים ערבים בשירות המדינה, 6.7% או 7% זה לא משתנה אפילו משנה לשנה.

סאוסן תומא: כל כך חשוב לי להציג שני מקרים, שחלק מכם מכירים ואפילו נציב המדינה, פנינו אליך במכתב ולא היתה שום התייחסות מכבודך למכתבים האלה.

סאוסן תומא: המקרים האלה רק מדגישים את המאמצים והדרישה שלנו להשקיע יותר בקליטת עובדים ערבים.

סאוסן תומא: אני מדברת על שני מקרים שהם פניה כל כך חשובה שהיתה לנו לנציבות שירות המדינה ב-5.5 להשתתף ביריד תעסוקתי לנשים אקדמאיות.

סאוסן תומא: נשים אקדמאיות מכל התחומים של הלימודים, הם פנו ליריד הזה ורצו להיות שם כדי לחפש עבודה.

סאוסן תומא: פנינו לנציבות שירות המדינה כדי שיהיה להם דוכן ומעמד ושיקבלו את הנשים וידריכו אותן שם איך להתקדם למכרזים, מה מצפים מהן, מה הן צריכות לעשות במבחנים ואיך להתכונן אליהם.

סאוסן תומא: עם כל הכבוד, הם כל כך התלהבו מהנושא אבל ביום היריד הם ביקשו לא להגיע.

סאוסן תומא: הם אמרו שהם לא מגיעים כי יש מרחק בין ירושלים לנצרת והם לא יוכלו להגיע.

סאוסן תומא: למרות שפנינו לכבודך, הנציב, ולמרות שביקשנו בירור למה אין התייחסות לנשים ערביות, למה אין איתור ואין כבוד לנשים שהגיעו כדי לפגוש את נציגי נציבות שירות המדינה, לא היתה שום התייחסות.

סאוסן תומא: המקרה השני הוא המקרה הידוע של קורס הקלדניות.

סאוסן תומא: נציבות שירות המדינה הצהירה על מחסור גדול של קלדניות במרכז הארץ, בבתי משפט במרכז הארץ.

סאוסן תומא: נשים נגד אלימות הן נציגות שירות התעסוקה, מנהלי בתי משפט, נציבות שירות המדינה, היינו בפורום קטן ומצומצם ואפילו הרשות לפיתוח כלכלי היתה בפורום הזה.

סאוסן תומא: קבענו יעדים, קבענו מה ההכשרה המחויבת להכשירן לקלדניות בבתי משפט.

סאוסן תומא: נקבע, ואנחנו לא יודעים מי קבע את זה, שהקורס הזה יתקיים בחולון.

סאוסן תומא: חולון, כולם מכירים פה את מפת המדינה, זה כל כך מרוחק מכל כפר ויישוב ערבי.

סאוסן תומא: אישה שצריכה להגיע לחולון, צריכה 3 קווי אוטובוס.

סאוסן תומא: כולנו יודעים על מחסור גדול בתחבורה הציבורית בישובים הערביים.

סאוסן תומא: אלה שני המקרים והם רק מראים על ליקוי בתכנון וביישום של החלטות הממשלה.

סאוסן תומא: תודה.

אחמד טיבי: אתה רוצה להתייחס, אדוני, לשתי הדוגמאות הספציפיות?

הניה מרקוביץ: לגבי ההשתתפות בכנס, קיבלת תשובה מאתנו.

הניה מרקוביץ: דבר שני - -

סאוסן תומא: היא לא מספקת.

הניה מרקוביץ: קיבלת תשובה, אולי לא מספקת אבל קיבלת תשובה, למען ההגינות.

הניה מרקוביץ: אני חושבת שזה גם היה הגון להגיד שחצי שנה לפני זה כן השתתפנו בכנס שלך.

הניה מרקוביץ: הגענו 3 אנשים מנציבות שירות המדינה לכנס שאת קיימת, והשתתפנו בו השתתפות פעילה.

סאוסן תומא: זה לא אני, זאת העמותה.

הניה מרקוביץ: לא חשוב, השתתפנו בכנס והיה כנס מוצלח ואמרת שזה היה יפה מאוד, ואני חושבת שהיה ראוי לציין את זה כאן.

הניה מרקוביץ: קרתה לנו תקלה, וזה יכול לקרות, שלא יכולנו להשתתף בכנס הזה.

הניה מרקוביץ: אני רוצה להבטיח שבמקרים רבים אחרים אנחנו כן נשתתף.

הניה מרקוביץ: לגבי קורס הקלדניות - -

נאדר אלקאסם: לפני כן, אני באמת מתנצל בפני דני, אני בדקתי את הדוחות.

נאדר אלקאסם: נכון, הדוחות היו עד שנת 2009.

הניה מרקוביץ: לא נאדר, יש שם בעיה בדוחות ואני אדבר על זה עם דני אחר כך.

נאדר אלקאסם: בענין קורס הקלדניות: אנחנו ענינו על התלונה שלכם וכיתבנו את כל השרים הרלוונטיים.

נאדר אלקאסם: הקורס נקבע בחולון כי הקורס מיועד לנשים ערביות מהמרכז, ואנחנו הדגשנו את זה.

נאדר אלקאסם: זה אומר רמלה ולוד.

נאדר אלקאסם: דבר שני, היה מיון של כמעט 40 נשים ערביות.

נאדר אלקאסם: עשו להן בחינה בסיסית בשפה העברית, שזה דרישות של הנהלת בתי המשפט, וכל הנשים נכשלו כישלון גדול.

נאדר אלקאסם: מה-40 נשים עברו רק 2.

נאדר אלקאסם: היו להן 10 טעויות ב-21 משפטים.

נאדר אלקאסם: לשאר המועמדות היו כמעט 40 טעויות כתיב ב-20 משפטים בעברית פשוטה.

נאדר אלקאסם: הקורס לא ירד מהפרק, אנחנו מנסים לקדם את זה שמשרד התמ"ת יכין תכנית להכשרה בעברית.

נאדר אלקאסם: יש שם מפקחים שיעשו תכנית ללימוד השפה העברית.

נאדר אלקאסם: אנחנו בודקים אם זה אפשרי שתוך חודש ניתן לשפר את רמת השפה העברית.

נאדר אלקאסם: להזכיר לכולם שבבית המשפט זה שפה משפטית מתקדמת מאוד.

נאדר אלקאסם: מי שאין לו בסיס בשפה העברית, לא יכול לעבוד כקלדן.

נאדר אלקאסם: אם נוכל למצוא מועמדות אקדמאיות שרמת השפה העברית שלהן גבוהה, הקורס יתקיים בחולון.

נאדר אלקאסם: למה חולון?

נאדר אלקאסם: כי מרכז ההכשרה המקצועית של משרד התמ"ת נמצא בחולון.

נאדר אלקאסם: זה לא בידינו.

נאדר אלקאסם: איפה מרכז ההכשרה נמצא, שם הקורס יתקיים.

נאדר אלקאסם: בענין הצפון – בימים הקרובים נתחיל במהלך דומה בצפון.

נאדר אלקאסם: יש מרכז הכשרה בתמרה, יש בכרמיאל.

סאוסן תומא: אז למה לא עושים שם הכשרה?

נאדר אלקאסם: אנחנו צריכים לבדוק.

נאדר אלקאסם: אי אפשר לעשות 30,40 קורסים ואף אחד לא יצליח.

נאדר אלקאסם: צריך ללמוד - -

הניה מרקוביץ: גם חסרות פחות קלדניות בצפון מאשר במרכז הארץ.

הניה מרקוביץ: המחסור הגדול הוא במרכז הארץ.

אחמד טיבי: עורך דין רון גזית מלשכת עורכי הדין, בבקשה.

רון גזית: תודה, אדוני היושב ראש.

רון גזית: אני ממלא מקום יושב ראש לשכת עורכי הדין.

רון גזית: אני יושב ראש צוות ההשמה של הערבים בשירות הציבורי.

רון גזית: לימיני נמצא עורך דין עסאם אבו נאסר.

רון גזית: לידו היבא שמאלי-עזאיזה.

רון גזית: ועדת ההשמה של הלשכה היא דוגמה ומופת לשיתוף פעולה בין יהודים וערבים להשגת מטרה שאנחנו, בלשכה, רואים אותה כחיונית וחשובה מאין כמותה: השגת שוויון בתחום התעסוקה לערבים.

רון גזית: אנחנו סבורים שהיעדר שוויון מנוגד לעקרונות יסוד שמבוססים על חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק במגילת העצמאות ולכן, כפי שנאמר פה, חובה על מדינת ישראל לנקוט בצעדים על מנת שמספר המועסקים במגזר הציבורי, במעביד הממשלתי, יהיה שווה למספר הערבים באוכלוסייה.

רון גזית: חד משמעית.

רון גזית: אבל זה לא הדיון כאן היום, לדעתי.

רון גזית: אני חושב שהוועדה צריכה להתמקד לא בשאלה העקרונית.

רון גזית: היא ברורה והיא גם נקבעה על ידי בית המשפט העליון במספר פסקי דין.

רון גזית: הדיון שצריך להיות כאן היום, אדוני, זה יישום החלטות הממשלה בענין, כמו שכתוב בסעיף ב'.

רון גזית: יש מספר החלטות אבל ההחלטה האחרונה מדברת על השגת יעד של 10% בעד 2012 ומדברת על 30% מהנקלטים מדי שנה.

רון גזית: ההחלטה הזאת לא מקוימת, ובכל הכבוד להערות הסטטיסטיות שנשמעו כאן, אני מוכן לאחוז בכל צד מהמתרס הימני או השמאלי, היא לא תקוים עד 2012, וזה ברור.

רון גזית: השאלה איננה באופן רוחבי כללי אלא צריך להסתכל על כל משרד ומשרד ולדרוש ממנו, לתבוע ממנו, בין אם זה משרד האוצר, שזה 1.4% ובין אם זה משרד הבינוי והשיכון, שזה 1.6% וגם חברות ממשלתיות וחברת חשמל – 1.3%.

רון גזית: בבנק ישראל 0.7%.

רון גזית: הנתונים היו פה, קראתי את הפרוטוקולים וחבל שאחזור עליהם.

רון גזית: צריך לתבוע לקיים את החלטת הממשלה כי החלטת ממשלה היא מחייבת.

רון גזית: דוקטור גיא רוטקופף, שאני מאוד מעריך את עבודתו, אני מדבר אתו, עושה עבודה יוצאת מן הכלל אבל תמיד הוא מוסיף את המשפט: כפוף לזה שיאשרו לי תקציבים.

רון גזית: באמת הוא לא אחראי על תקציבים.

רון גזית: מדינת ישראל צריכה להעמיד תקציבים כדי ליישם את זה.

רון גזית: הדרכים נמצאות כאן וידועות לכולם.

רון גזית: אני לא אגיד הרבה כי הגברת קניג אמרה כמעט את כל מה שרציתי להגיד.

רון גזית: צריך לפעול בצורה יזומה, צריך לנקוט ביותר מכרזים ייעודיים.

רון גזית: צריך להושיב חברי ועדה ערבים בוועדות המכרזים ובוועדות האיתור.

רון גזית: לערבים אין אמון אבל אם ישב לפחות ערבי אחד בוועדות הללו, אז יהיה יותר אמון וניתן לעשות את זה.

רון גזית: אני חושב שצריך לעשות יותר על מנת להגיע לתוצאה כי אם לא מגיעים לתוצאה אז אפשר אחד מן השניים: או לפנות לבית המשפט העליון.

רון גזית: הממשלה הגיעה להחלטה וצריך לתבוע מהממשלה לקיים אותה או שהממשלה תשנה את ההחלטה.

מגלי והבה: אדוני, כמה שאתה אופטימי.

מגלי והבה: כמה החלטות ממשלה בכל הנושאים שאנחנו נתקלים בהם לא מיושמות, אבל תודה שאתה אומר את זה.

אחמד טיבי: מה שיעור הנציגים בנציבות, שואל מישהו.

קריאה: 5%.

ריאן כאמל: אז לא מיישמים את ההחלטה.

ריאן כאמל: איך יבקשו מאחרים ליישם שאת ההחלטה?

רון גזית: סליחה, אנחנו קלטנו בשנים האחרונות יותר מכל משרד אחר.

רון גזית: מספרית.

ריאן כאמל: תאה מחויב ליישם החלטה.

ריאן כאמל: אם אתה לא תהיה דוגמה ליישום ההחלטה - -

רון גזית: נכון, אבל אני לא יכול להוסיף משרות אם אין לי תקן.

רון גזית: אם אני אקבל אדם למשרה בלי תקן.

רון גזית: .. כשיש לי תקן אני יכול לקלוט ערבי או דרוזי ואני עושה את זה.

דני גרא: מי צריך לתת את התקנים?

דני גרא: הממשלה?

דני גרא: יש כאן בעיה, סליחה אדוני היושב ראש.

דני גרא: ..

רון גזית: שני משפטים לסיום: אני שמח שהדברים שלי עוררו קצת.

רון גזית: אני חושב שהוועדה צריכה לקרוא לממשלה לנקוט סנקציות נגד אותם מנכ"לים של אותם משרדים שלא מקיימים את ההחלטה.

רון גזית: הסנקציות כמובן צריכות להיות בצורה תקציבית.

רון גזית: אם יפגעו להם בכיס, ההחלטה תקוים.

רון גזית: אני מבטיח לכם שהיא תקוים וימצאו את האנשים.

רון גזית: דבר אחרון, אדוני הנציב: בהמשך לדברים שאמרה עורכת הדברים ציונה קניג-יאיר.

רון גזית: אני פניתי גם במכתב מטעם לשכת עורכי הדין אליכם ב-22 ביוני בנושא האתר.

רון גזית: לא קיבלתי עדין תשובה.

רון גזית: דווקא קיבלתי תשובה ממבקר המדינה בענין הזה.

רון גזית: אני חושב שיש חובה חוקית, אני אומר, שהשפה הערבית היא שפה רשמית ופה זה קל וחומר.

רון גזית: אנא בטובכם, בענין הזה אנחנו באיחוד אינטרסים.

רון גזית: זאת תהיה בושה אם בענין הזה נצטרך לפנות לבית המשפט.

רון גזית: אני יודע שזה לוקח זמן אבל תקבעו זמן, חודש, חודשיים ותשלימו את המלאכה הזאת.

רון גזית: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה לעורך דין רון גזית.

אחמד טיבי: סלימה מוסטפא-סולימאן, בבקשה.

סלימה מוסטפא-סולימאן: אני מהרשות לפיתוח כלכלי.

סלימה מוסטפא-סולימאן: אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו.

סלימה מוסטפא-סולימאן: אני רוצה לחדד את מה שאדוני המנכ"ל אמר שהמלצת הוועדה למניעת חסמים נתקבלה על ידי הרשות לפיתוח כלכלי ולשכת השר לענייני מיעוטים והנציבות.

סלימה מוסטפא-סולימאן: מטרתה להגדיל את הקצב של קליטת עובדים ערבים וזאת על ידי ביטול הטענה שאין מספיק מועמדים והגדלת מספר המועמדים שייגשו למכרזים ולתפקידים.

סלימה מוסטפא-סולימאן: גם אדוני הנציב הסביר שאין מספיק מועמדים ואנחנו יודעים את זה.

סלימה מוסטפא-סולימאן: התכנית באה לתת מענה לדבר הזה וגם להעלות את סיכויי הקבלה של אותם מועמדים לאותם תפקידים.

סלימה מוסטפא-סולימאן: העובדות מראות שגם שם יש פער וגם שם למועמד יהודי יש סיכוי פי 1.7 או משהו כזה יחסית למועמד ערבי - -

נאדר אלקאסם: לא, במכרז רגיל יש 22 מועמדים יהודים ויש פחות ממועמד ערבי אחד.

סלימה מוסטפא-סולימאן: לא, אני מדברת על סיכויי הקבלה.

סלימה מוסטפא-סולימאן: אם מסתכלים על השיעור של נקלטים מתוך מועמדים, גם אצל ערבים השיעור נמוך משמעותית וזאת מסיבות שונות שגם הועלו פה, שהם לא מגיעים מוכנים למבחנים וההתאמה של בחינות ושל מרכזי הערכה וכולי.

סלימה מוסטפא-סולימאן: התכנית הזאת גובשה, היא טובה לוועדה הקרובה, אני מקווה, בספטמבר.

סלימה מוסטפא-סולימאן: אנחנו נתחיל יישם אותה מיידית ואני מקווה שהיא תיתן מענה לחסם הזה של מועמדים.

תום: אני מ"קרן אברהם".

תום: אנחנו חושבים שצריך לתמרץ משרדים ממשלתיים שיעמדו ביעד שקבעה הממשלה, וזאת בידיעה שהיעד בפני עצמו, של 10%, הוא ייצוג חסר.

תום: "קרן אברהם" בוחנת ומגבשת ממש עכשיו הצעת ממשלה קונקרטית, נייר עמדה, שיוגש בחודשים הקרובים.

תום: בין היתר דובר פה על הגדלת תקנים אז אפשר לתגמל משרדי ממשלה שעומדים ביעד בצורה של הגדלת תקנים.

תום: אנחנו מקווים מאוד שתהיה הצעה קונקרטית בחודשיים שלושה הקרובים.

תום: צום קל.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: נדאל עותמאן, עורך דין, מרכז מוסאוא.

נדאל עותמאן: יש כמה נקודות שאמרו ציונה וחברים אחרים ואני לא אחזור.

נדאל עותמאן: אני רוצה לציין לשבח את הגישה והתפיסה של אדוני המנכ"ל, שלא הרבה זוכים לראות ולשמוע גישה חיובית כמו שיש לאדוני.

נדאל עותמאן: אני מקווה שביישום זה מה שיהיה.

קריאה: צריך לתת לו כסף.

גיא רוטקופף: אני רוצה לומר משהו: זה נעים מאוד לקבל מחמאות אבל החברים שיושבים כאן, אתנו בחדר, הן מנציבות שירות המדינה והן מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה והן מהלשכה, חברים יחד בצוות להסרת חסמים.

גיא רוטקופף: את כל הדברים הטובים האלה אין לי זמן לעשות לבד.

גיא רוטקופף: אני שותף בעשיה הזאת.

גיא רוטקופף: אף אחד מהעשיות הללו לא הוטלה עלי באופן אישי.

גיא רוטקופף: זו חובת הנציבות והיא עומדת בה בכבוד.

גיא רוטקופף: אני אומר את זה לא מתוך צניעות אלא בכנות.

גיא רוטקופף: אנחנו פועלים יחד בענין הזה, והאווירה הזאת היא אווירה שמשותפת לכולנו, אבל בכל מקרה, תודה.

נדאל עותמאן: אני דיברתי על הפריסה והיישום.

נדאל עותמאן: הפריסה, מה שמשתקף כאן, מה ששמענו כאן זה מצוין.

נדאל עותמאן: השאלה לאן אנחנו לוקחים את זה.

נדאל עותמאן: היו כמה הערות והסכמנו לגבי מבחני הערכה, לגבי כמה דברים שעלו כאן.

נדאל עותמאן: לאיפה לוקחים את הנקודות האלה, מאיפה אנחנו מתחילים.

נדאל עותמאן: איך מתחילים לקלוט בנציבות את מה שנאמר כאן, ולהתחיל לשים את זה בתכנית עבודה.

נדאל עותמאן: האם בישיבה הבאה של הוועדה נגיע עם אותם נתונים שדיברנו עליהם היום גם מבחינת נתוני עבודה, גם מבחינת נתונים שאתם יכולים להסתמך עליהם ואנחנו יכולים לראות כי זה חשוב מאוד.

נדאל עותמאן: אם לא, אז אנחנו לא נתקדם לשום מקום ואז אנחנו צריכים לבחון את האפשרויות האחרות, שהארגונים השונים מנסים לקדם.

נדאל עותמאן: לגבי האיסור של העדפה על רקע שירות צבאי.

נדאל עותמאן: חבר הכנסת הורביץ, ההתייחסות לעובדים הדרוזים, כפי שמדובר בזכויות היא התייחסות כפי שהיא לכל הערבים.

נדאל עותמאן: כשאתם מדברים על חובות ההתייחסות שלכם אחרת.

מגלי והבה: זה עמדת מוסאוא או עמדת ממשלת ישראל?

נדאל עותמאן: זה עמדת ממשלת ישראל.

נדאל עותמאן: תן לי להמשיך.

מגלי והבה: מוסאוא ועדאללה מייצגים אותי בכבוד אז בא דלג על הנושא.

נדאל עותמאן: זה על דעת ממשלת ישראל גם לפני שישבת בה.

מגלי והבה: זה שישבתי, אגב, יושב פה הנציב.

מגלי והבה: מינו אותי למנכ"ל וכולי.

אחמד טיבי: זה לא מספיק לשוויון.

מגלי והבה: זה לא מספיק לשוויון אבל יש כיוון.

אחמד טיבי: הכיוון הזה עבר רגרסיה.

אחמד טיבי: ..

אחמד טיבי: אני מעדיף מנכ"ל ערבי על 5 שרים ערבים.

אחמד טיבי: שרים לא מזיזים כלום, רק קוסמטיקה.

נדאל עותמאן: לגבי העליה במשרות בתחום הבריאות: השכר שם נמוך.

נדאל עותמאן: תנמיכו את השכר ביתר המשרדים, תקבלו יותר ערבים.

נדאל עותמאן: יהודים מפסיקים ללמוד רפואה ואם הם לומדים רפואה הם נוסעים לחו"ל כי השכר שם יותר גבוה, אז כותבים "ערבים".

נדאל עותמאן: זה ההסבר.

מגלי והבה: תסלח לי, בואו נהיה יותר ענייניים.

מגלי והבה: מה זה קשור כרגע?

מגלי והבה: יש לך פה רופא ערבי.

מגלי והבה: את אחמד טיבי קיבלו בבתי חולים.

נדאל עותמאן: הוא מומחה ולא רופא שנקלט היום.

נדאל עותמאן: השכר של רופאים מתחילים זה שכר נמוך.

נדאל עותמאן: הם צריכים לעבוד בלילות כל החודש על מנת לקבל שכר הולם.

אחמד טיבי: זה לא ההסבר היחידי למה יש יותר רופאים ערבים.

דני גרא: אגב, זה בעיקר בפריפריה ופחות בבתי החולים במרכז הארץ.

נדאל עותמאן: היו כמה המלצות לגבי העלאת האחוז של המשרות ה... השאלה אם כל המשתתפים כאן ואם זו קריאה שיכולה לצאת מהוועדה בהסכמה, שגם המנכ"ל וגם חברי הכנסת וגם הנציבות יצאו בקריאה רשמית בשם הוועדה לממשלה, למקבלי ההחלטות כי בסופו של דבר, אנחנו דנים כאן ויש כמה המלצות.

נדאל עותמאן: אם אנחנו לא יוצאים בהמלצות שאנחנו שותפים להן, שכל המשתתפים שותפים להן, בטח לא נמצא מי שיקבל אותן כי אם לא תצא קריאה משותפת של כל הגורמים, כאילו לא עשינו כלום.

נדאל עותמאן: אנחנו נמשיך לחקור, הוועדה תמשיך לחקור וצריך לקדם את הדברים לקבל הסכמה ולקדם ביחד.

נדאל עותמאן: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: סאוסן גנאדרי ביקשה לדבר על חוויה אישית.

גנאדרי סאוסן: אני מהנדסת כימיה.

גנאדרי סאוסן: סיימתי את הלימודים שלי ב-2006 ב"שנקר".

גנאדרי סאוסן: יש לי ניסיון תעסוקתי של 4 שנים עם הדיפלומה שלי כהנדסאית.

גנאדרי סאוסן: אני רוצה לדבר על החוויה שהיתה לי במכרז לפני שנה וחצי.

גנאדרי סאוסן: התקבלתי לשני מכרזים ברמב"ם.

גנאדרי סאוסן: במשך ההמתנה לראיון עובדי בית החולים עצמם סיפרו שהם מקיימים את המכרזים האלה על מנת שהם יקבלו קביעות.

גנאדרי סאוסן: החוויה הזאת מנעה ממני לגשת לעוד מכרזים.

גנאדרי סאוסן: אני רוצה להוסיף עוד כמה נקודות: - -

אחמד טיבי: אני רוצה שתסבירי, יש אנשים שלא הבינו בדיוק.

גנאדרי סאוסן: אני חיפשתי עבודה.

נאדר אלקאסם: אמרו לך מועמדים שפרסמו את המכרז כדי שעובד זמני יקבל קביעות?

גנאדרי סאוסן: כן.

אחמד טיבי: אז זה לא היה מכרז לעובדים חדשים אלא מכרז לעובדים קיימים?

נאדר אלקאסם: זה מה שאמרו לה.

גנאדרי סאוסן: לא מתפרסמים מספיק מכרזים למשרות מהנדסי כימיה.

גנאדרי סאוסן: ישנו יותר ביקוש על ידי חברות כוח האדם.

גנאדרי סאוסן: אני הגשתי קרוב ל-900 קורות חיים, זה מתועד אצלי, בחברת השמה אחת שלא אנקוב בשמה עכשיו.

גנאדרי סאוסן: פניתי לעוד הרבה חברות השמה.

גנאדרי סאוסן: עשיתי קורסים והתכוננתי היטב לראיונות האלה בכדי לשווק את עצמי נכון.

גנאדרי סאוסן: לקחתי קורסים על ידי חברת כוח אדם על מנת שאגדיל את הסיכויים שיזמינו אותי לראיונות עבודה.

גנאדרי סאוסן: כל זה הניב לי מספר מועט מאוד של ראיונות ולאחרונה, כמעט ואני לא מקבלת שום הזמנה לראיון עבודה.

גנאדרי סאוסן: דבר אחרון שאני רוצה להגיד: עצם מילוי הטפסים למכרז, כל פעם מחדש, אינה עבודה קלה בכלל.

גנאדרי סאוסן: אם זה היה ממוחשב דרך האינטרנט אפשר היה לשמור דברים ויותר קל להגיש מלהתחיל להכין 5 עותקים כל פעם מחדש או יותר.

גנאדרי סאוסן: אני מתכוונת להגיש מועמדות למכרזים בקרוב, ואני מקווה מאוד שזה יצליח.

נאדר אלקאסם: דווקא למשרד להגנת הסביבה היו הרבה תפקידים מיועדים לאוכלוסייה הערבית בתחום הכימיה.

גנאדרי סאוסן: אין מספיק מודעות לתחומים האלה.

קריאות: את מהנדסת או הנדסאית?

גנאדרי סאוסן: אני גם וגם.

גנאדרי סאוסן: יש לי ניסיון כהנדסאית 4 שנים, ובכל מקום הם דורשים ניסיון עם רקע פיקודי.

גנאדרי סאוסן: יש לי את הניסיון התעסוקתי, אז למה - -

שמואל הולנדר: אדוני היושב ראש, אני מציע שנאדר יטפל בזה באופן אישי ויראה מה אפשר לעשות ולנסות לעזור.

היבא שמאלי-עזאיזה: רק משפט אחד: בקשר לנושא קליטת עורכי דין בשירות המדינה: אני פונה למנכ"ל משרד המשפטים ולשירות המדינה להיעזר בשרותי לשכת עורכי הדין.

היבא שמאלי-עזאיזה: יש לנו מרכז השמה, יש לנו מאות עורכי דין מוכשרים ואפילו הם מוכנים לעבור לירושלים ולתל-אביב ולכל מקום ולעבוד שם.

היבא שמאלי-עזאיזה: במקום שאתם תשכרו חברות כוח אדם ותשלמו להם - -

הניה מרקוביץ: אנחנו נעזרים.

שמואל הולנדר: אגב, נפגשתי עם יושב ראש לשכת עורכי הדין בזמנו, ובעקבות זה נעזרנו.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.

אדוני היושב ראש, הנושא שבמקרה עכשיו הוזכר, הנושא של קבלת עובדים גם כלפי עובדים יהודים, ההליכים במציאות הם הליכים ממושכים.

אם היום צעיר שמחפש עבודה רוצה להתקבל לעבודה ממשלתית, הוא צריך לא לעבוד כמה חודשים אחרת, אם הוא יתחיל לעבוד במקום עבודה אחר וקוראים לו כל פעם לראיון ולמבחן, אני לא יודע מי מסוגל לעשות את זה.

הדבר הזה לא טוב כלפי כל מועמד וזה בוודאי מקשה על מגזר של אזרחים ערבים שנתקלים בקשיים נוספים.

מה שאתם אומרים לגבי לשכת עורכי הדין, היא לא יכולה לקצר את ההליכים בנציבות.

היום צעירים שמסיימים את לימודי המשפטים מחפשים עבודה במערכת הממשלתית והם מחכים חודשים.

ראיון אחד, ראיון שני, ואחרי ארבעה ראיונות.

.. הוא צריך לאכול, יש לו משפחה.

צריך לחשוב איך אפשר לשפר את זה וזה לא קשור דווקא למגזר הערבי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: משפט סיכום אחד, דני, לפני שאני מסכם.

דני גרא: הדיון הזה קצת תסכל אותי, אישית.

דני גרא: דיברנו על החסמים מסביב, והחסם האמיתי הוא האם באמת הממשלה, כגוף, רוצה להעסיק ערבים.

דני גרא: שמענו שהנציבות אומרת: אני לא יכולה, אין לי תקציבים מהאוצר.

דני גרא: גוף אחר אומר: אבל השני לא נותן.

דני גרא: בסופו של דבר, אנחנו עוסקים כאן בדבר מאוד פשוט: האם מדינת ישראל, הרשות המבצעת, רוצה או לא רוצה להעסיק ערבים ואני שואל את הוועדה להסרת חסמים: במקום כמו שהיינה תרגם את התנ"ך והגיע לפסוק: "וירא אלוהים כי טוב" הוא אמר: "והמנצח מוחא לעצמו כף".

דני גרא: בואו לא נהיה גאים.

דני גרא: אנשי מקצוע הם ספקנים.

דני גרא: אני חושב שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו האם ברצינות כל משרדי הממשלה רוצים להעסיק ערבים?

דני גרא: אני אומר לכם, ואינני ערבי, שהתשובה היא שלילית.

אחמד טיבי: תודה רבה דוקטור דני גרא.

אחמד טיבי: סיכום – ועדת החקירה הוקמה כדי להעלות את המודעות לשילוב ערבים בשירות הציבורי ולהעלות את שיעור הערבים בסקטור הציבורי.

אחמד טיבי: לא רק להעלות את המספר אלא גם את האיכות של התעסוקה.

אחמד טיבי: כלומר, גם שיעור הערבים מבחינת אחוז וגם דרגות ניהול או דרגות עבודה ותעסוקה בכירות.

אחמד טיבי: לצערי הרב, גם השיעור הוא נמוך והערבים לא נמצאים בדרגות הגבוהות של השירות הציבורי.

אחמד טיבי: המילה "קידום" חייבת להופיע בנושא ייצוג ערבים, כפי שהיא מופיעה בנושא ייצוג נשים.

אחמד טיבי: בנושא הנשים, ההתקדמות היא משמעותית בשל העובדה שהממשלה לא הסתפקה רק בחוק ייצוג הולם אלא יצרה מנגנונים חוקיים והחלטות שהביאו לשינוי, ויש שינוי בנושא ייצוג הולם של נשים מאז חוקק החוק.

אחמד טיבי: לכן, נשאלת השאלה, והוועדה דנה בזה בכובד ראש, לגבי הצורך לשנות את החקיקה בנושא ייצוג ערבים בשירות הציבורי כדי לעזור לממשלה ליישם את החלטתה שלה, וגם לעזור להעלות את שיעור הערבים ואת משרותיהם ואת איכות המשרות שלהם.

אחמד טיבי: אני שב ואומר שחייבים להעלות את המשרות הייעודיות של ערבים.

אחמד טיבי: זה אחד המכניזמים החשובים כדי להעלות את שיעור הערבים.

אחמד טיבי: בנוסף, הוועדה שבה ומעלה את נושא המכרזים הפנימיים שמהווים מעגל קסמים שמייצר מצב של תת-ייצוג לערבים כי מקומות שיש בהם עובדים יהודים ואין בהם עובדים ערבים, המכרז הפנימי, מטבע הדברים, מביא לקבלת עובדים יהודים ולא עובדים ערבים.

אחמד טיבי: מבחני הנציבות, לפי דעת רבים ואנשי מקצוע, הם מבחנים מוטים תרבותית.

אחמד טיבי: לכן, חייבים לקחת את הנקודה הזאת בחשבון ולשנות את המבחנים האלה כדי שיהיו רב-תרבותיים.

אחמד טיבי: אני קורא לאנשים, כפי שהנציב אמר כאן ופנה, לפנות לנציבות שירות המדינה בדרישה או בבקשה או בתלונה כדי שידונו.

אחמד טיבי: התרחקות מהנציבות, התכחשות לאפשרות של קבלת סיוע או מתן הערה לנציבות היא כמו יריה ברגל.

אחמד טיבי: יש לגשת למכרזים כמו שהיה כאן נתון: מכרז כללי הוא 22 יהודים נגד פחות מערבי אחד.

אחמד טיבי: זה שיעור נמוך ביותר.

אחמד טיבי: לכן, אני קורא דרך ערוץ הכנסת והישיבה המשודרת הזאת לגשת למכרזים, גם אם אתה חושב מראש שיכול להיות שלא ירצו אותך וכולי.

אחמד טיבי: גם אני, לא רוצים אותי בכנסת, ובכל זאת אני פה.

אחמד טיבי: הציבור שלי רוצה אותי.

אחמד טיבי: לכן, אין להסתפק במכשול פסיכולוגי כי יכול להיות שהמכרז תפור.

אחמד טיבי: פעם אחת זה לא יצליח, פעם שנייה זה לא יצליח, פעם שלישית זה אולי יצליח ואולי זה יצליח גם בפעם הראשונה.

אחמד טיבי: אי אפשר לקנות כרטיס בפיס בלי לקנות כרטיס ולכן, חייבים לגשת למכרזים.

קריאה: בפיס יש הזדמנות שווה.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: בפיס לא יודעים את זהות הרוכש את הכרטיס.

אחמד טיבי: הסיכוי גרוע ליהודים וערבים כאחד.

אחמד טיבי: ברור שהחלטת הממשלה לגבי 10% לא תתממש.

אחמד טיבי: אני קורא ותובע מהממשלה ליישם את החלטתה שלה לגבי ה-10% בדרך לשוויון מלא, כפי ששיעור הערבים באוכלוסייה.

אחמד טיבי: בד בבד, אני תובע להחיל סנקציות על משרדים שוררים.

אחמד טיבי: משרדים המסרבים לקלוט עובדים ערבים או כשהם קולטים עובד ערבי אחד, הם עושים חאפלות כדי לשכנע שהנה, אנחנו לא נגד ערבים.

אחמד טיבי: יש משרדים שוררים ששיעור הערבים שם הוא מביך ומביש.

אחמד טיבי: דעת הוועדה היא שיש לנקוט בסנקציות כלכליות נגד המשרדים או אז, הם יתחיל לחפש מועמדים ערבים.

דני גרא: או ארגוניות.

אחמד טיבי: לגבי חברי ועדות במכרזים: ככל שיש חברי ועדות מכרזים ערבים, כן ייטב.

אחמד טיבי: הסביבה, כמו באתר, אם השפה היא בערבית המועמד מרגיש נוח יותר.

אחמד טיבי: זה לא מסיר את כל המכשולים אבל הוא מרגיש נוח יותר.

אחמד טיבי: מתבררת תמונה שבחלק מהמשרדים שיש בהם תת-ייצוג כרוני ונמוך יש מדיניות מובנית של אי קבלת ערבים.

אחמד טיבי: המדיניות הזאת חייבת להשתנות.

אחמד טיבי: זה גם בניגוד לחוק, גם להחלטות בית המשפט העליון וגם לערך השוויון האזרחי, ערך השוויון בפני החוק.

אחמד טיבי: על כן, הוועדה הזאת תמשיך לטפל בנושא הזה.

אחמד טיבי: אני גם רוצה לומר מילה טובה למנכ"ל משרד המשפטים, שאמנם הוא רק שנה בתפקיד על הקונספציה: אני מכיר הרבה פקידי ממשלה שבאים והולכים.

אחמד טיבי: יש אנשים שאתה חש שהקונספציה שלהם היא בכיוון הנכון.

אחמד טיבי: זה לא מספיק כדי ליישם את הקונספציה הזאת, דרושים כלים נוספים.

אחמד טיבי: אני מקווה שהכלים האלה יהיו בידיך.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את נציב שירות המדינה, מר הולנדר, על השנים שבהן מילא את תפקידו.

אחמד טיבי: גם אם היו חילוקי דעות והערות, זה עדין מחייב אותנו לברך אותך ולאחל לך הצלחה בהמשך דרכך.

אחמד טיבי: תודה לכל האורחים.

אחמד טיבי: הישיבה נסתיימה.