ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 609, 2011-08-02 09:45

כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 51) (השקעה בהפקות מקומיות בשפה האמהרית), התשע"א-2011 של חבר הכנסת יריב לוין, חבר הכנסת ציון פיניאן (פ/2823).

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת יריב לוין, בבקשה.

יריב לוין: תודה אדוני היושב ראש.

יריב לוין: אני שוב מודה לך על קביעת הדיון במועד מהיר.

יריב לוין: רבותיי.

יריב לוין: אני שמעתי את הטענות שחלקן הועלו גם בישיבת הוועדה הקודמת וגם בהליך הרביזיה שהיה כאן ואחר-כך גם במליאה.

יריב לוין: אני באמת אומר לידידי הטוב, שלמה, שאני מצר ומצטער על המאמץ העצום שמושקע כאן בניסיון לבלום את חוק.

יריב לוין: החוק הזה הוא לא רק תקדימי אלא חוק שעושה צדק.

יריב לוין: אני לא רוצה לדבר במילים גבוהות מידי אבל בהרבה מובנים הוא עושה צדק היסטורי לא רק עם כל מה שקשור בהבאת השידורים לבתים של ציבור יוצאי אתיופיה, אלא גם בכל מה שקשור בעידוד היצירה המקורית באמהרית כאן בארץ, לרבות כל מה שקשור בשחקנים, בכותבים.

יריב לוין: כל הדברים האלה לא תוקצבו עד היום.

יריב לוין: אני חושב על התרומה התרבותית העצומה שהקהילה הזאת יכולה לתת למארג הכולל של התרבות בישראל והיא לא נוצלה ואפילו נבלמה.

יריב לוין: אמרתי כבר בישיבה הקודמת, חזרתי על זה במליאה ואני אומר את זה גם כאן:

יריב לוין: אפשר היה כמובן לעשות יותר טוב, אין לי ויכוח על זה.

יריב לוין: הלוואי והיינו מגיעים למצב שבו מישהו היה מוכן לתקצב ערוץ שיפעל מבוקר ועד לילה וישדר בשידור פתוח לכולם.

יריב לוין: הודעתי ואמרתי שבכל רגע נתון שבו הממשלה תביא בפני הוועדה הזאת הצעת חוק בנוסח ובסגנון הזה, באותה שנייה אצטרף אליה ואראה בהצעת החוק שלי כמשהו שהשיג את מטרתו.

יריב לוין: המטרה היא בוודאי לזרז ולהגיע לתוצאה הכי טובה שאפשר.

יריב לוין: לא במקרה ואני כמובן לא מתפלא שאנחנו מגיעים לישיבה הזאת להכנה לקריאה שנייה ושלישית כשאנחנו נמצאים באותו מצב.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שהיתה לי שיחה עם יו"ר רשות השידור שאמר לי בגילוי לב שאין שום סיכוי בטווח הנראה לעין שיועמד לרשות ציבור דוברי האמהרית ערוץ שישדר בשעות שהן שעות צפיית השיא או לפחות שידור ממושך לאורך היום.

יריב לוין: אני חושב שהסיכוי היחיד שנגיע אי פעם למצב מהסוג הזה הוא העובדה שכרגע נקבע את החובה לתקצב מידי שנה בסכום משמעותי את היצירה המקורית, את החובה להביא את היצירה המקורית באמהרית לכל בית במצב שבו אנשים יוכלו לצפות בה בשעות צפיית השיא ולאו דווקא ב-2 בלילה או בכל מיני שעות כאלה שבהן הדבר הזה עלול להידחק בכל סיטואציה אחרת.

יריב לוין: אני מעריך ויש לי יסוד טוב להאמין שברגע שנעשה את הדבר הזה אנחנו גם נבטיח קודם כל שיפור משמעותי של המצב הקיים ונגדיל מאוד את הסיכוי שתהיה באמת נכונות.

יריב לוין: היו לי שיחות על-כך גם עם נציגי משרד האוצר לגבי האפשרות שבתוך המהלך שמתבצע עכשיו עם "עידן פלוס" או איזה מהלך מן הסוג הזה, ייווצר מצב שאפשר יהיה לשלב את השידורים באמהרית בצורה מסודרת ונגישה לכולם.

יריב לוין: אני אומר שוב, אם כך יקרה, אני בוודאי מברך על זה ואני אהיה הראשון שאתייצב כאן לתמוך במהלך כזה, למרות שמשמעותו יכולה גם להיות ביטול החוק הזה שאני רוצה להעביר.

יריב לוין: אני מודיע ואומר שברגע שזה יקרה והלוואי שזה יקרה, אני אהיה ראשון התומכים במהלך הזה, שלא יהיה ספק.

יריב לוין: אבל כרגע ברור לחלוטין שעומדת בפנינו הזדמנות, אדוני היושב ראש, שהיא הזדמנות חסרת תקדים וספק אם תהיה כזאת פעם נוספת, לתקצב בהיקף משמעותי יצירה מקורית באמהרית.

יריב לוין: להבטיח שיתקיים שידור רציף ומסודר בשפה האמהרית, לרבות בשעת צפיית השיא ולעשות את זה בדרך שתקבע את העניין ותבטיח את העובדה שלא בכל שנה יצטרכו אנשים לעמוד כעניים בפתח ולנסות להציל את העניין הזה.

יריב לוין: אני בטוח שהאכסניה של מועצת הכבלים והלוויין תבטיח את העובדה שהבחירה, גם של הזוכים וגם של הגורמים שיתוקצבו, תהיה בחירה מסודרת, שקופה, ציבורית, על-פי כל הנהלים והקריטריונים המתחייבים.

יריב לוין: לכן אני קורא לחבריי ואומר לכם:

יריב לוין: אני איתכם בכל מאבק ובכל ניסיון להרחיב את העניין.

יריב לוין: להביא אותו למצב שנצליח לייצר באמת שידור שיהיה שידור פתוח ללא דמי מנוי וללא תשלום וכן הלאה.

יריב לוין: עד אז אני חושב שזאת תהיה החמצה של שעת כושר שלא תחזור אם אנחנו לא נתגייס כולנו להעביר את החוק על בסיס המתווה שאושר כאן בקריאה הראשונה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: אני מתנצל כי אני רץ למקום אחר.

נחמן שי: אני רוצה לומר כמה דברים: אחד, חייבים לטפח שידורים בשפה האמהרית והפקות בשפה האמהרית.

נחמן שי: זאת קהילה גדלה והולכת ויש גם משמעות לשמור את התרבות שלהם דרך השפה, לכן אני רואה בכך חשיבות גדולה.

נחמן שי: שניים, אני מטיל ספק גדול האם אין זאת אחריות של השידור הציבורי במדינת ישראל לעשות את התכניות ואת ההפקות האלה?

נחמן שי: אם הוא לא יכול אז נתכבד ונסייע לו על-מנת שהוא יבצע את זה כי אין ספק שאין לזה שום ערך מסחרי ואי-אפשר להפיק מכך רווחים.

נחמן שי: נקודה שלישית.

נחמן שי: ממילא משתמע שאי-אפשר לעשות את זה בערוצים בתשלום.

נחמן שי: העלות של התחברות ללוויין או לכבלים היא בסביבות 200-250 שקלים לחודש.

נחמן שי: זה 3,000 שקלים לשנה.

נחמן שי: האם אנחנו יכולים להטיל על עולים או אזרחי ישראל שעלו מאתיופיה להוציא 3,000 שקלים רק כדי לשמוע שידורים באמהרית?

נחמן שי: זה ממש לא נכון.

נחמן שי: ארבע, אני אומר לך ניצן.

נחמן שי: האם אתם יכולים לחלק תמיכות?

נחמן שי: האם אתם עושים דבר כזה בתחומים אחרים או שזאת פעם ראשונה שאתם מחלקים תמיכות?

נחמן שי: חלוקת תמיכות זה קריטריונים, זה מנגנונים מסובכים.

נחמן שי: זאת משימה גדולה.

נחמן שי: אני לא יודעת מאיפה מועצת הכבלים והלוויין יודעת לעשות את זה.

רוברט טיבייב: הכי חשוב, זה זמני ואחר-כך זה ייגמר.

יריב לוין: לא, זה קבוע.

נחמן שי: אני מוכן להצטרף ואני מוכן שנגייס עוד ונעלה את זה ל-10 מיליון.

נחמן שי: אני רואה בזה חשיבות גדולה אבל בערוצים ציבוריים פתוחים שאין בהם עלות לבני העדה, שלא יצטרכו להוציא את התשלום הזה.

נחמן שי: בשום תכנית אנחנו לא כופים על אנשים שרוצים לקבל בשפה שלהם לשלם 250 שקלים לחודש.

יריב לוין: נחמן, זה או זה או כלום.

יריב לוין: זה מה שיש להם כרגע.

יריב לוין: אומר יושב ראש רשות השידור שהוא לא יכול לעשות את זה.

יריב לוין: אני אישית דיברתי איתו.

נחמן שי: אנחנו נכפה עליו.

יריב לוין: מתי נכפה, בעוד שנה?

יריב לוין: בעוד שנתיים?

יריב לוין: אם עכשיו לא נצליח - - -

נחמן שי: ננעלה את התקציב ונמצא ערוץ ציבורי או שם או בחינוכית.

נחמן שי: החינוכית יודעת לעשות את זה הכי טוב.

רוברט טיבייב: אנחנו יכולים להתווכח, בוא נשמע אותם.

רוברט טיבייב: הם יודעים בדיוק את הצרכים של הקהילה.

ניצן חן: לגבי שאלתו של חבר הכנסת שי.

ניצן חן: מועצת הכבלים והלוויין היתה מוותרת על התענוג הזה.

ניצן חן: זה כאב ראש לא קטן ואני מסכים איתך שהתכלית צריכה להיות בשידור ציבורי.

ניצן חן: יחד עם זאת אני מסכים והרחבתי בפעם הקודמת את הדברים הערכיים.

ניצן חן: השידורים בשפה האמהרית נפלו בין הכיסאות, חבר הכנסת שי, מי כמוך יודע?

ניצן חן: במקור, כשהוחלט על הערוצים היעודיים, השפה האמהרית היתה חלק מהערוץ הרוסי והתכנית היתה להקים ערוץ גם לשפה האמהרית.

ניצן חן: בסופו של דבר מישהו שכח אותם בדרך.

נחמן שי: לא מוכרחים ערוץ בשפה האמהרית.

ניצן חן: יחד עם זאת, מועצת הכבלים והלוויין כבר מספר שנים מחלקת לשידור הקהילתי על בסיס קריטריונים שקובע משרד המשפטים, בתקציב של 3-3.5 מיליון שקלים בשנה.

ניצן חן: כל הקריטריונים כתובים כך שבמובן הזה, ברמה הפרקטית, אין מניעה לעשות את זה.

ניצן חן: אם תורידו את כאב הראש הזה מאיתנו תבורכו כי אנחנו לא רוצים את זה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מולה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, תודה רבה.

שלמה מולה: בראשית דבריי אני רוצה להגיד שבשום פנים ואופן אני לא חושד ביריב לוין, חברי הטוב, שאין לו כוונות טובות.

שלמה מולה: אני חושב שיריב רוצה שיהיה טוב לקהילת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: ברור לי לגמרי מה המניעים.

שלמה מולה: המניעים הם מניעים טהורים ואני לא חושב שיש פה חילוקי דעות.

שלמה מולה: הבעיה שלנו אדוני היושב ראש, גם בהכנה לקריאה ראשונה, היה דיון מאוד מחטפי ולא התעמקנו בנושא ולא הבאנו את כל הסוגיות.

שלמה מולה: רציתי לומר שבהכנה לקריאה ראשונה אתם באמת הצבעתם במחטף.

שלמה מולה: לא היה דיון - - -

כרמל שאמה-הכהן: גם ברביזיה היה מחטף.

שלמה מולה: נכון.

שלמה מולה: הרביזיה אפילו לדעתי על גבול פסילת ההצבעה.

שלמה מולה: לא משנה, אני חסיד גדול של קבלת המלצות מקצועיות.

שלמה מולה: ברגע שהתקבלה תשובה מהייעוץ המשפטי אני מקבל אותה בהכנעה ואפילו באהבה.

שלמה מולה: אבל אני לא רוצה לדבר על מה שהיה.

שלמה מולה: שלחתי לכם מסמך מפורט כדי שלא תגידו שמה שנעלה הוא נושא חדש.

שלמה מולה: לכן גם מה ששלחתי לכם בכתובים אליך מביא את הנושא להכנה לקריאה שנייה ושלישית כדי שלא יהיה נושא חדש.

שלמה מולה: אני מציע שלא נרוץ ולא נעמוד על לוח הזמנים.

שלמה מולה: נשמע את כל הנוכחים ואת כל הנימוקים אם אנחנו רוצים לעשות טוב.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מולה, עד עכשיו לא הבנתי מה הבעיה שלך עם החוק, תסביר לי.

שלמה מולה: תכף.

שלמה מולה: קודם כל אני רוצה לתת את הרקע.

שלמה מולה: בפעם הקודמת לא נתת לי ואני רוצה לחזור ולהגיד.

שלמה מולה: קהילת עולי אתיופיה לא יכולה להיות כספומט למימון כספי הציבור.

כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת לא נתתי לך?

כרמל שאמה-הכהן: לא היית בדיון הקודם?

שלמה מולה: הייתי בדיון הקודם.

שלמה מולה: עזוב, מה שהיה היה.

שלמה מולה: מישהו יחשוד בי שאני לא רוצה שידורים באמהרית?

שלמה מולה: נו, באמת.

שלמה מולה: אבל אני לא אסכים שבמסווה של סיוע לעולי אתיופיה, מישהו יגזור קופון על חשבון גבה של קהילת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: אני מתפלא על משרד האוצר איך בכלל אתם נותנים לזה גב.

שלמה מולה: אני לא מבין מאיפה זה בא לכם.

שלמה מולה: אתם הפלתם את הצעת החוק שלי שדיברה על תיקונים בחוק רשות השידור ולאפשר שידור בשפה האמהרית וטיגרינית.

שלמה מולה: אני מבקש שלא נדבר רק על אמהרית.

שלמה מולה: יש קהילה בישראל שהיא דוברת טיגרינית.

שלמה מולה: שתי השפות הן חשובות, שתי הקהילות חשובות.

שלמה מולה: אני חשבתי שהאכסניה הנכונה לחקיקה כזאת היא השידור הציבורי שבגינו כולנו משלמים אגרת טלוויזיה.

שלמה מולה: לא רק אגרת טלוויזיה, אלא שהמדינה נותנת תוספת תקציב לשידור הציבורי.

שלמה מולה: אז מה פתאום גיליתם עכשיו את שידורי הלוויין והכבלים?

שלמה מולה: עכשיו אני רוצה להגיע למהותו של העניין.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, בישראל יש יותר מ-40,000 בתי אב יוצאי אתיופיה שמדברים טיגרינית ואמהרית.

שלמה מולה: אתם רוצים לעשות את זה בחקיקה ראשית ואנחנו יודעים מאיפה זה בא.

שלמה מולה: אגב, הבעלים שלו מתגאה בכך שהוא עומד לקבל 4.5 מיליון שקל.

שלמה מולה: הוא כבר יודע שהוא עומד לקבל 4.5 מיליון שקלים.

שלמה מולה: הוא אמר את זה גם בהרצאה באוניברסיטה העברית בדיון שהתקיים לרגל 20 שנה ל"מבצע שלמה".

שלמה מולה: גם חבר הכנסת יריב לוין לא הסתיר שבכוונתו להעביר את הכסף הזה באמצעות חקיקה ראשית לאותו ערוץ לווייני שמגיע מאתיופיה.

יריב לוין: בשום פנים ואופן לא.

שלמה מולה: גם את זה אמרת במליאה.

שלמה מולה: אמרת שהערוץ הזה נמצא במצוקה ואתה רוצה לעזור לו.

יריב לוין: אם אתה אומר מה שאמרתי, אז תרשה לי לחזור על מה שאמרתי בצורה ברורה.

יריב לוין: אני אמרתי דבר פשוט ואני חוזר ואומר את הדברים.

יריב לוין: אין לי בכלל ויכוח איתך.

יריב לוין: יש לי ויכוח עם הצעת החוק המקורית שלך שבה דובר על משבצות שידור ולא על מצב שבו יהיה שידור רצוף ומשמעותי כולל בשעות צפיית השיא.

יריב לוין: לכן לטעמי, בצדק, הממשלה התנגדה להצעה הזאת כי היא לא נותנת מענה למה שצריך.

יריב לוין: אבל, אני אמרתי דבר ברור ואני חוזר ואומר אותו גם כאן.

יריב לוין: היום ישנו ערוץ שמשדר.

יריב לוין: אם לא נאשר את התקציב הזה, לא יהיה תקציב להפקות וגם לא יהיו שידורים.

יריב לוין: לעומת זאת, אם נאשר את זה – את זה אמרתי גם לאנשי הערוץ ואני אומר את זה גם כאן - אני משוכנע שיהיו גורמים שברגע שיאושר תקצוב בסכום משמעותי כמו שמדובר כאן, שיתמודדו על העניין הזה, אין לי שום מושג מי בסוף ייבחר ולמען האמת זה לא ענייני.

יריב לוין: לי אכפת שהציבור יקבל שירות יותר טוב.

שלמה מולה: אני רוצה להמשיך את הדברים שלי.

שלמה מולה: אני רוצה להגיע למהות של העניין.

שלמה מולה: בישראל יש קרוב ל-40,000 בתי אב יוצאי אתיופיה שמדברים את שתי השפות.

שלמה מולה: אגב, הנתונים הם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ואני לא המצאתי אותם ומי שרוצה יוכל לקבל את הנתון הזה.

שלמה מולה: לפי הצעת החוק הזאת, מי שראה את הקריטריונים בהצעת החוק ואיך שזה כתוב רק מי שיתחבר לכבלים ב"יס" או ב"הוט" יוכל ליהנות מהשידורים.

שלמה מולה: אני אומר לך אדוני היושב ראש, רק אחרי שהוא יהיה מחובר ל"הוט" ולכבלים, הוא יצטרך להתחבר לכבלים כדי לקלוט את השידורים מאתיופיה.

שלמה מולה: יש לי חילוקי דעות לגבי מהות השידורים האלה ומה הם עושים לקהילה האתיופית, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה כי זה לא המקום.

שלמה מולה: לפי הנתונים, יש 16,000 מחוברים.

שלמה מולה: מה אנחנו בעצם עושים?

שלמה מולה: פעם אחת הם מתחברים לכבלים ל"הוט" ול"יס" ופעם שנייה הם צריכים לקבל אקסטרה כסף כדי לקבל את הלוויין האתיופי וגם אנחנו נותנים מתנה של 4.5 מיליון שקלים.

שלמה מולה: אני אומר לכם שזה דבר שלא יעלה על הדעת.

שלמה מולה: מה קורה בדרך כלל?

שלמה מולה: רוב המשפחות, 24,000 משפחות, רובן משפחות מעוטות יכולת שבכלל לא מסוגלות להוציא 3,000 שקלים בשנה.

שלמה מולה: אני רוצה לומר שדווקא מי שצריך ליהנות אלה המשפחות שיושבות בבית כל היום ורוצות להתחבר עם המציאות הישראלית.

שלמה מולה: דווקא אותן משפחות מקבלות הקצבאות שלא יכולות להוציא 250 שקלים בחודש, הן לא ייהנו מזה.

שלמה מולה: אני אומר לך יריב, אני מבין את השיקול שלך אבל אני לא אהיה מוכן להסתכל בעיניים של המשפחות האלה ולומר להן: רבותיי, אני הצבעתי בעד.

שלמה מולה: מה בעצם אני עושה להן?

שלמה מולה: אני מעודד אותן.

שלמה מולה: במקום שאני אתן להן שירות בחינם ב-4.5 מיליון שקלים או להגדיל את התקציב, אני אומר להן שאם הן לא יתחברו ל"הוט" ולכבלים הן לא יקבלו שידור באמהרית.

שלמה מולה: תשמע, זה ביזיון.

שלמה מולה: אני אומר לך, זה 24,000 משפחות שהן מעוטות יכולות.

כרמל שאמה-הכהן: מה האלטרנטיבה?

שלמה מולה: תן לי להמשיך ולנמק.

שלמה מולה: אני התכוננתי טוב ובאתי מוכן.

שלמה מולה: במצב אוטופי זה היה טוב שהמדינה היתה מממנת שעות באמהרית.

שלמה מולה: תאמין לי שגם אני הייתי נהנה.

שלמה מולה: יריב לא היה מרוויח אבל אני הייתי מרוויח כי אני מדבר אמהרית.

שלמה מולה: תאמין לי, הייתי מתנהל בלי תרגום וזה היה טוב.

שלמה מולה: אבל זאת לא המציאות ואני יודע שאנחנו לא חיים שם.

שלמה מולה: לכן אני חושב שהדרך הנכונה, אדוני היושב ראש, היא להגיע למצב שבו התקציב הזה שיינתן – מבחינתי לא משנה כמה זמן, הוא חייב להיות באכסניה של השידור הציבורי.

שלמה מולה: בחוק ההסדרים העברנו את החוק של "עידן פלוס".

שלמה מולה: אני חושב שכל מי שרוצה לסייע לקהילת עולי אתיופיה או לאוכלוסיות חלשות אחרות, צריך לעודד שהוא יקבל את השירות באמצעות "עידן פלוס".

שלמה מולה: במה הדברים אמורים.

שלמה מולה: אגב, כדי לסבר את האוזן, במלחמה שהיתה לנו בעזה החליטו ברשות השידור לתת חצי שעה ביום מידע אינפורמטיבי במסגרת ערוץ 33.

שלמה מולה: אני הייתי בין המשדכים לסייע תקציבית כי באותו זמן היתה מלחמה והאינפורמציה לא היתה מגיעה למשפחות ובעיקר לתושבי הדרום.

שלמה מולה: הערוץ הזה נמשך אח"כ פעם ב שבשבוע לחצי שעה כל מוצאי שבת.

שלמה מולה: היו דיבורים שערוץ 33 יקבל תקציבים.

שלמה מולה: אגב, היו מוכנים לתת יותר זמן אם היו מקבלים סיוע תקציבי.

שלמה מולה: אפילו משרד הקליטה, לבושתם, נסוגו בהם ממתן מיליון שקל.

שלמה מולה: השידור היה אמור להיות מוכפל.

שלמה מולה: הה היתרון של זה?

שלמה מולה: מאחר וערוץ 33 מחובר ל"עידן פלוס" כולם יכולים ליהנות.

שלמה מולה: אני לא רוצה להרבות בדיבור.

שלמה מולה: כשנגיע לפרטי הפרטים של החוק אני אתייחס להסתייגויות שהגשתי.

שלמה מולה: אני רוצה לשמוע את נציג האוצר, האם הם בכלל חושבים שזה מותר ונכון לתת תקציבים לגופים פרטיים ובעקיפין לחייב משפחות להתחבר ל"הוט" ולכבלים.

שלמה מולה: בעיניי זה דבר לא ראוי ולא נכון.

שלמה מולה: לכן, ההתנגדות שלי באופן אישי לא נובעת ממניעים.

שלמה מולה: אני בא ממניעים של טובת קהילת עולי אתיופיה שצריכה לקבל שירות בחינם.

שלמה מולה: השפה האמהרית זה חשוב, 4.5 מיליון שקלים זה לא מספיק.

שלמה מולה: צריך להגדיל את התקציבים.

שלמה מולה: צריך לעבוד בהרמוניה ולחפש את האכסניה.

שלמה מולה: גם את המעט שצריך לתת צריך לתת במקומות נכונים.

שלמה מולה: בשום אופן אני לא אסכים שרק 16,000 יוצאי אתיופיה ייהנו ו-24,000 משפחות חלשות כלכלית או מוחלשות יהיו מופקרים.

שלמה מולה: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: דני אבבה בבקשה.

דני אבבה: אני רוצה לספר על סבתא שלי.

דני אבבה: זה יותר חשוב בעיניי מכל הדיון הזה ומכל הפטרוניות הזאת.

דני אבבה: היתה לי פגישה ארוכה מאוד עם יריב לוין.

דני אבבה: סבתא שלי מקבלת קצבת ביטוח לאומי והיא רוצה להתחבר לטלוויזיה באמהרית.

דני אבבה: בעיניי החוק מעולה.

דני אבבה: יריב, אני אגיד את זה עוד פעם בעברית פשוטה: החוק הוא מצוין.

דני אבבה: יחד עם זאת, סבתא שלי רוצה להתחבר, להבין מה קורה אצל יושב ראש ועדת הכלכלה, היא רוצה קצת להתחבר למציאות הישראלית.

דני אבבה: מתוך הכסף הדל שהיא מקבלת מהביטוח הלאומי היא צריכה לתת 333 שקלים לכבלים.

דני אבבה: שימו לב, 333 כל חודש.

אתי בנדלר: איך זה מגיע ל-333 שקלים?

דני אבבה: כדי להתחבר להוט זה 270 שקלים בבסיס.

דני אבבה: התקשרתי אתמול ל"הוט" בשם סבתא שלי והתבקשתי להתחבר לחבילת הבסיס.

דני אבבה: זה מאוד פשוט ולא צריך להיות הגאון מוילנה.

דני אבבה: הוא אמר לי שזה 271 שקלים, פלוס 16 שקלים של התחברות לאמהרית.

דני אבבה: זה מגיע ל-290 שקלים.

דני אבבה: סליחה, אני טעיתי.

דני אבבה: אני רוצה לומר משהו כללי.

דני אבבה: אני שונא פטרוניות.

דני אבבה: פטרוניות היא דבר גס ומעצבן.

דני אבבה: החוק הזה הוא פטרוני מידי.

דני אבבה: יריב לוין, אני 16 שנה בעיתונות.

דני אבבה: אני תלמידו של ניצן חן.

דני אבבה: לא הזמנתם אותנו לדיון כדי לשמוע אותנו.

דני אבבה: אני אומר לך, אנחנו מכירים את הקהילה.

יריב לוין: אין לי ספק שאתה מכיר יותר ממני, על זה אין ויכוח.

יריב לוין: אני לא מתיימר אפילו.

דני אבבה: אני מכיר את הקהילה בקרית גת, באשקלון ובכל מקום אחר.

דני אבבה: אני מכיר את המצוקה לא במילים הגבוהות והמפוצצות והרחמנות הזאת שאתם מציגים אותה אלא באמת תאכלס.

דני אבבה: ערוץ השידור באמהרית הוא ערך חשוב שצריך להמשיך אותו וצריך לתמוך בו אבל המדינה באה ואמרה לפני כמה שנים שרוצים להקים את "עידן פלוס" מתוך הרצון לעזור לאנשים עניים.

דני אבבה: זה היה הנימוק שלכם.

דני אבבה: אמרתם שאתם רוצים לעזור לאנשים עניים שאין להם כסף ושאתם לא רוצים שהציבור יוציא 330 שקלים כדי להתחבר.

אתי בנדלר: הגעת לסכום שקרוב ל-290 שקלים.

אתי בנדלר: אני לא מזלזלת בסכום אבל עדיין יש פעם.

אתי בנדלר: אני מסכימה איתך שזה הרבה כסף.

אתי בנדלר: עדיין יש פער.

קריאה: יש גם אגרה.

אתי בנדלר: האגרה זה לרשות השידור.

דני אבבה: זה גם כסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם 200 שקלים זה הרבה בשביל סבתא שלך.

דני אבבה: אפשר לבדוק את הנתונים, זה פשוט.

דני אבבה: למי שאין כסף גם 109 שקלים זה המון כסף.

דני אבבה: ההצעה שלי פשוטה מאוד.

דני אבבה: אדוני היושב ראש, שאלת מה האלטרנטיבה?

דני אבבה: אין בעיה, אתם רוצים לעזור לקהילה?

דני אבבה: תוציאו את ה-140 ל"עידן פלוס".

ניצן חן: דני, אבל "עידן פלוס" לא בשל עכשיו.

דני אבבה: אתם רוצים לעזור לקהילה להיקלט?

כרמל שאמה-הכהן: במהלך הפגרה יהיו לנו דיונים לגבי "עידן פלוס".

ניצן חן: "עידן פלוס" זה רק מ-2013.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שבכבלים וב"יס" יתנו את הערוצים האלה בחינם לאתיופים.

דני אבבה: הקהילה לא צריכה יותר משעה וחצי שידור ביום.

דני אבבה: יריב לוין, אני מתנגד לחוק הזה משתי סיבות עיקריות ואמרתי את זה לך גם בשיחות איתך.

דני אבבה: אני מעריץ ומעריך את היושר שלך.

דני אבבה: החוק הזה מקורו בפטרוניות יתר.

דני אבבה: אתה מעולם לא הזמנת אותנו העיתונים ואת פעילי הקהילה לשמוע את דעתנו על זה.

דני אבבה: עשית בין הקומבינות הפוליטיות.

דני אבבה: בעיניי זה לא מתאים לך אבל עשית את זה.

דני אבבה: אמרתי לך את זה ביושר.

יריב לוין: כשביקשתם להיפגש איתי, כמה זמן לקח עד שהייתם אצלי במשרד?

יריב לוין: אחרי יומיים.

דני אבבה: זה היה כבר אחרי.

יריב לוין: נפגשנו לפני הישיבה היום וישבנו שעתיים ולא 5 דקות.

יריב לוין: לא השתכנעתי, מה אני יכול לעשות?

דני אבבה: אני אומר שהחוק שלך מצוין.

דני אבבה: בוא תקדם אותו צעד אחד קדימה כדי שסבתא שלי - - -

יריב לוין: אבל אני לא יכול.

דני אבבה: אני אעזור לך.

יריב לוין: מתי תעזור לי?

יריב לוין: בעוד שנתיים, כשכבר לא יהיה כלום?

דני אבבה: בשיחתנו התברר שהחוק הזה לא בא מבית מדרשו של יריב לוין.

יריב לוין: נכון, אני אמרתי את זה בצורה גלויה.

יריב לוין: מה לעשות, אני לא חולם בלילה על כל הבעיות.

דני אבבה: מניעים פוליטיים הביאו כדי לעזור כלכלית לחבר בצרה.

יריב לוין: שום מניע פוליטי ואתה יודע את זה טוב מאוד.

דני אבבה: לעזור לחבר בצורה כלכלית.

יריב לוין: לא יאומן.

כרמל שאמה-הכהן: הוא רוצה לעזור לחבר?

דני אבבה: לא, מישהו אחר.

דני אבבה: לא הוא המציא את החוק.

דני אבבה: מקורו של החוק לא ממנו.

יריב לוין: באו אלי ואמרתי בצורה גלויה ואני חוזר ואומר.

שלמה מולה: אני מאשר את מה שהוא אומר.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מייחס דברים לחבר הכנסת - - -

יריב לוין: אני הרי אמרתי לך בגילוי לב, אני לא מסתיר.

יריב לוין: אדוני היושב ראש, אני לא מסתיר.

יריב לוין: רבותיי, אני באמת לא מתרגש מזה.

לאה ורון: כך חברי כנסת מניחים הצעות חוק.

לאה ורון: הם קשובים לאנשים ומציעים הצעות חוק.

יריב לוין: זה בסדר, הכול מותר.

דני אבבה: - -

אברהם נגוסה: יש פה עוד עיתונאים לא רק אתה.

אברהם נגוסה: לך יש אינטרס אישי.

רוברט טיבייב: לדעתי כל העיתונים עולי אתיופיה צריכים להיות פה.

דני אבבה: אני עובד בעיתון "ידיעות אחרונות".

דני אבבה: "ידיעות אחרונות" הוא לא באמהרית.

אברהם נגוסה: אתה אחד מעשרות עיתונאים מבני העדה.

דני אבבה: אין עשרות עיתונאים.

כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא ד"ר אברהם נגוסה, יו"ר הפרויקט הלאומי ליהודי אתיופיה.

אברהם נגוסה: תיקון, אני מנהל ארגון "מכנף דרום לציון".

אברהם נגוסה: אני מודה ליושב ראש הוועדה.

אברהם נגוסה: חברי הכנסת, אני רוצה להציג עמדה אחרת ממה שהציג דני.

אברהם נגוסה: אני מברך על החוק.

אברהם נגוסה: אני מברך את חברי הכנסת שיזמו והציגו את החוק ותמכו והביאו לשלב הזה.

אברהם נגוסה: החוק הזה חשוב לנו, חשוב לקהילה.

אברהם נגוסה: אין מה להוסיף.

אברהם נגוסה: אמרו כמה זה חשוב החוק הזה.

אברהם נגוסה: למה?

אברהם נגוסה: זאת פעם ראשונה פריצת דרך שהמדינה הולכת לממן שידור והפקות בשפה האמהרית.

אברהם נגוסה: כרגע אין לנו.

אברהם נגוסה: אני אומר לחברים שלי, זאת פריצת דרך, בואו נתחיל עם החוק הזה ואז אנחנו נתקדם, נילחם על עניין התשלומים.

אברהם נגוסה: כרגע אנחנו בידיים ריקות.

אברהם נגוסה: אם יש לנו 4.5 מיליון יהיה לנו כוח, יהיה לנו חוק, יהיה לנו כוח לפטור את המשפחות מלשלם.

אברהם נגוסה: אני חושב שמה שעושים פה כדי שלא יהיה בכלל - 30 שנה אנחנו פה.

אברהם נגוסה: למה רשות השידור לא נתנה עד עכשיו שירות ציבורי?

שלמה מולה: אתה לא מבין?

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מולה, לא נכנסתי לדבריך.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת שלמה מולה, אני לא נכנסתי לדבריך, תן לי להשלים.

אברהם נגוסה: לנו אין מחלוקת בעניין התשלומים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שזה יהיה בלי תשלום אבל זה אחר-כך.

אברהם נגוסה: מה שאומרים "עידן פלוס" זה לא מציאותי.

שלמה מולה: למה?

אברהם נגוסה: זה יהיה מציאותי אחרי החוק הזה.

צגה מלקו: אתה מדבר על דברים שאתה לא יודע.

אברהם נגוסה: אני יודע יותר טוב ממך.

אברהם נגוסה: ברגע שיהיה לנו את החוק הזה תהיה לנו אפשרות להתקדם לשידורים ללא תשלומים.

אברהם נגוסה: אבל כרגע אתם באים ואומרים שלא יהיה לנו.

אברהם נגוסה: כמו שנסגר בערוץ 2 עכשיו אתם רוצים לעשות.

אברהם נגוסה: אני שואל מה האלטרנטיבה?

דני אבבה: יש בישראל הגינות.

אברהם נגוסה: דני, אני לא הפרעתי לך.

אברהם נגוסה: מה האלטרנטיבה?

אברהם נגוסה: אין אלטרנטיבה.

אברהם נגוסה: האלטרנטיבה היחידה עכשיו פשוט להעביר את החוק הזה.

אברהם נגוסה: זה חוק חשוב לנו.

אברהם נגוסה: אחר-כך נמשיך להילחם בעניין התשלומים האלה.

אברהם נגוסה: אני מאוד מצטער לשמוע.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת שלמה מולה אתה מגייס דווקא את האוצר לצידך.

שלמה מולה: נכון.

אברהם נגוסה: זה פשוט נגד הקהילה.

אברהם נגוסה: האוצר ישמח מאוד שהחוק לא יעבור כי האוצר לא רוצה לתת.

אברהם נגוסה: אתה לא צריך לעזור לאוצר.

שלמה מולה: בניגוד אליך, יש לי אחריות גם על התקציב של משרד האוצר, גם יש לי אחריות כאיש נבחר על קהילת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: אני לא מתעסק בעסקנות, אני מתעסק במתן שירות לקהילה בחינם.

אברהם נגוסה: אני לא מעניין אותי איפה ישודר.

אברהם נגוסה: זה גוף ממשלתי, יוציא מכרז ומי שינצח ישדר.

אברהם נגוסה: זה העניין.

אברהם נגוסה: למה אנחנו צריכים להתעכב בעניין זה?

אברהם נגוסה: לכן אני קורא לחברי הכנסת, מי שמתנגד לחוק זה על מצפונו.

כרמל שאמה-הכהן: כמה מנויים יש היום לערוץ?

אמנון רובינשטיין: 16,000.

כרמל שאמה-הכהן: וכמה דמי המנוי?

אמנון רובינשטיין: 16 שקלים.

כרמל שאמה-הכהן: כמה משקי בית יש בעדה האתיופית?

יריב לוין: אין 40,000 בתי אב.

יריב לוין: 125,000 איש אינם 40,000 בתי אב.

יריב לוין: יש 26,000 בתי אב.

דני אבבה: קל מאוד לבדוק את זה.

אתי בנדלר: בהודעה לעיתונות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מנובמבר 2010.

אתי בנדלר: מספר משקי הבית של יוצאי אתיופיה בישראל לשנים 20056 – 2007 הינו 27,700 משקי בית.

יריב לוין: אם תיקחו את המשפחות הצעירות שהן דוברות עברית תגיעו למסקנה שזה מגיע לאחוז עצום.

שלמה מולה: לגבי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

שלמה מולה: היום אנחנו מדברים על שנת 2011.

שלמה מולה: בשנים האחרונות הגיעו בממוצע בין 2,500-2,700 עולים חדשים מאתיופיה.

אתי בנדלר: הנתונים עבור האוכלוסייה האתיופית הינם ממוצע לשנים 2005 עד 2007.

שלמה מולה: יש תוספת משמעותית של בתי אב משנת 2007 עד שנת 2011.

שלמה מולה: דבר שני, גם בנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כאלה שהתחתנו בארץ, לא מופיעים כבתי אב.

שלמה מולה: צריך לשאול את השאילתה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יריב לוין: רק לפני רבע שעה שלחתם אותנו לנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יריב לוין: שלמה, כמה אפשר?

יריב לוין: אני רוצה לפתור עכשיו בעיה ל-16,000.

יריב לוין: זה אומר לא לכולם, בסדר?

יריב לוין: אני רוצה לפתור בעיה ל-16,000.

יריב לוין: יש לך פיתרון בשבילם?

יריב לוין: אין לך.

שלמה מולה: אתה יודע כמה הגיעו?

שלמה מולה: אני עומד על המספרים של 40,000.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתחרים עכשיו עם הלמ"ס.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש בחוק הוראות שמבטיחות שחלק מהיצירה יבוצעו על-ידי יוצאי אתיופיה?

יריב לוין: הכול מכל וכל.

יריב לוין: היצירה צריכה להיות כולה מיוצרת כאן, כולה מקורית.

יריב לוין: החוק אומר הפקות מקומיות בשפה האמהרית, זאת השורה הראשונה של החוק.

יריב לוין: זה כל הרעיון.

יריב לוין: זה ייצר עבודה לשחקנים, ליוצרים, לכולם.

יריב לוין: יש פה מהפכה תרבותית.

שלמה מולה: יריב, זה לא הויכוח.

יריב לוין: באמת, אין ויכוח על כלום.

יריב לוין: זה מה שאפשר להשיג וזה הרבה יותר ממה שאי-פעם מישהו השיג, כולל מהתקופה שבה אתה היית חבר כנסת והממשלה היתה שלך.

כרמל שאמה-הכהן: משרד המשפטים, בבקשה.

דנה נויפלד: יש לי הצעה לא כנציגת משרד המשפטים.

דנה נויפלד: יש פה שתי אופציות.

דנה נויפלד: אחת, שזה ישודר במסגרת ערוץ שמשודר בדי.

דנה נויפלד: טי.

דנה נויפלד: טי והשני, במסגרת הכבלים והלוויין.

דנה נויפלד: למה לא לעשות את שניהם?

דנה נויפלד: אנשי רשות השידור לא פה ואני מפחדת לעשות את זה בלי שהם נוכחים.

דנה נויפלד: ההצעה אומרת שחלק מהשידורים יועברו גם במסגרת של רשות השידור ואז יהיה ערוץ אחד שמשדר ותהיה גם מסגרת ייעודית שמיועדת לצפייה.

כרמל שאמה-הכהן: באיזה ערוץ זה יהיה בדי.

כרמל שאמה-הכהן: טי.

כרמל שאמה-הכהן: טי?

דנה נויפלד: בערוץ 33.

אתי בנדלר: עם כל הכבוד, אי-אפשר לדון בהצעה לחייב את רשות השידור - - -

יריב לוין: אין ספק שאם רשות השידור תגיד שהיא מוכנה לרכוש את ההפקות ולשדר אותן ב-2 בלילה, אני מניח שלא נתנגד.

דנה נויפלד: לא לרכוש אותן כיוון שממילא אנחנו כבר מתקנים – רק בהסכמה של רשות השידור.

יריב לוין: אם הם רק ירצו, יהיה נהדר.

יריב לוין: ביום שיהיו הפקות ויריבו מי ישדר אותן, נדע שאנחנו כבר עשינו את שלנו.

ניצן חן: הרעיון הוא רעיון מצוין.

כרמל שאמה-הכהן: איפה המסגרת הנורמטיבית לעשות את זה?

ניצן חן: מי שצופה בערוץ 33 רוב השידורים שם הם שידורים חוזרים.

ניצן חן: אני חושב שיו"ר רשות השידור יותר מאשר יסכים ששעה שעה וחצי יהיו שידורים באמהרית.

ניצן חן: ההפקות הכי מקוריות שיהיו בשפה האמהרית ישודרו בערוץ 33 בפריים טיים.

ניצן חן: גם כך אין להם מה לשדר.

אתי בנדלר: אתה מדבר בשם רשות השידור?

אתי בנדלר: אתה מניח שזאת תהיה עמדתם.

יריב לוין: זה לא שייך לחוק.

אתי בנדלר: זאת יופי של הצעה אבל צריך לבדוק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מלכתחילה מאוד הייתי בעד החוק הזה אבל באמת עם הזמן פספסתי את הנקודה של תשלום 250 שקל כדי לקבל את הערוץ הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה פשוט הזוי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה קשה מאוד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהחוק הזה הוא נפלא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דנה לקחה לי את הרעיון כי בדיוק דיברנו עם יושב ראש המועצה על הרעיון להעביר את הערוץ בדרך הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עשיתי חשבון וראיתי שיש 20,000 משפחות אתיופיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עד הפעלת "עידן פלוס" זה ייקח שנה וחצי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמדינת ישראל, האוצר נדיב מאוד יממן 20,000 משפחות לחיבור לכבלים למשך שנה ובעוד שנה זה יהיה חינם ב"עידן".

שלמה מולה: אני בעד.

יריב לוין: אתם מבינים שעד שהוצאנו את התקציב הזה, במקום לקפוץ על העניין ולאשר אותו ואז להיאבק על התוספת, מציעים לחכות עד שהם יסכימו.

שלמה מולה: אני לא אהיה בעד, שאתה רוצה לתת - - -

יריב לוין: אני לא רוצה לתת - - מה מנע ממך עד היום להשיג את הכסף הזה?

שלמה מולה: כל הצעת חוק אתם הפלתם.

יריב לוין: מה קרה בקדנציה הקודמת?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יריב, אתה לא נותן תשובה מה אתה עושה עם האוכלוסייה החלשה שלא יכולה לשלם.

יריב לוין: אני נותן לך תשובה מאוד ברורה.

יריב לוין: החוק הזה לא פותר את כל הבעיות אבל הוא קפיצת דרך ענקית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא פותר בעיה לאלה שיש להם כסף.

יריב לוין: צריך לנצל את ההזדמנות הבלתי חוזרת הזאת כי אם זה לא יהיה, לא יהיה כלום.

יריב לוין: לא יהיו שידורים בתשלום וגם לא יהיה שידורים בלי תשלום.

יריב לוין: כל בר דעת מבין את זה.

שלמה מולה: אני אומר לך לפרוטוקול - - -

כרמל שאמה-הכהן: אברהם ירדאי, נציג תקשורת, קול ישראל.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לברך את אלו שהביאו את ההצעה הזאת למען הקהילה.

אברהם מיכאלי: אני יודע שכולם רוצים את טובת הקהילה.

אברהם מיכאלי: לפחות כל החברים בקהילה רוצים את טובת הקהילה.

אברהם מיכאלי: יש כמה תיקונים.

אברהם מיכאלי: מי שהביא את העניין הזה לפה הטעה את הוועדה בזה שדיברו רק על אמהרית.

אברהם מיכאלי: מדובר על שתי שפות של יהודי אתיופיה בארץ.

אברהם מיכאלי: יש אמהרית שהיא הקהילה הגדולה יותר ויש טיגרינית.

אברהם מיכאלי: מאז ומתמיד גם ברק"ע יש את שתי השפות האלה וגם בטלוויזיה.

אברהם מיכאלי: יש לקחת בחשבון את הדבר הזה.

אברהם מיכאלי: אם באים לחוקק דבר כזה.

אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מולה התייחס לעניין הזה.

אברהם מיכאלי: מדובר כאן על 16 שקלים כדי להתחבר ולראות את האמהרית.

אברהם מיכאלי: אבל 16 שקלים זה כלול בחבילה.

אברהם מיכאלי: כדי לראות את התכנית הזאת לא צריך לשלם רק 16 שקלים, צריך לשלם 270 שקלים של כל החבילה.

אברהם מיכאלי: יש פה הטעיה.

רוברט טיבייב: זה כמו שאם אתה צריך לקנות "וישר" למרצדס, אתה קודם צריך לקנות את המרצדס.

אברהם מיכאלי: 16 שקלים זה לא נכון.

אברהם מיכאלי: 16 שקלים משלמים על הערוץ אבל כדי לראות צריך לשלם את כל החבילה והיא עולה כ-270 שקלים.

אברהם מיכאלי: 40 שנה אני פעילה בקהילה בתחומי עליה וקליטה.

אברהם מיכאלי: במשך 40 שנה שימשתי כסגן יו"ר ארגון הגג של עולי אתיופיה והיום אני עובד ב"קול ישראל".

אברהם מיכאלי: אנחנו מברכים את יוזמי ההצעה, יריב לוין ואחרים.

אברהם מיכאלי: התכנית הזאת הקיימת שהתקציב מיועד אליה, היא תכנית לא טובה.

אברהם מיכאלי: אני מכיר את התכנית הזאת במשך שנים.

אברהם מיכאלי: מדברים על המורשת של הקהילה, על התרבות של הקהילה.

אברהם מיכאלי: אין תרבות ואין מורשת של יהודי אתיופיה בתכנית הזאת.

אברהם מיכאלי: יש מורשת זרה, מורשת של אתיופיה, של נוצרים, של כנסיה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד לכם שיש גופים ויש אנשים שטוב להם להחזיק את הקהילה לבדה, לבודד אותה ולא לשלב אותה בחברה בישראל.

אברהם מיכאלי: זה מה שאנחנו רואים במשך כל השנים.

אברהם מיכאלי: תרבות שונה, שפה שונה, קודים שונים.

אברהם מיכאלי: כמה פעמים אפשר לומר את הדברים האלה במשך 32 שנה?

אברהם מיכאלי: 130,000 אנשים אומרים שיש יהודי אתיופיה.

אברהם מיכאלי: זאת ממש זריית חול בעיניים.

אברהם מיכאלי: למעלה מ-60% של העולים הם אנשים צריכים שלא רואים בכלל את התכנית הזאת והם מתביישים לראות את התכנית הזאת.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לברך על התכנית הזאת אבל אני מבקש שהתקציב הזה ייועד למקום שהוא אחראי.

אברהם מיכאלי: התכנית הזאת עוסקת בענייני אתיופיה בלבד במשך 24 שעות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתיופים או אתיופיה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם זה על אתיופיה, יש לי בעיה קשה עם זה.

יריב לוין: בשביל זה הפקות המקור.

יריב לוין: בדיוק את זה אנחנו רוצים לתקן.

אברהם מיכאלי: פותחים את הטלוויזיה האתיופית וזה מה שרואים.

קריאה: זה היה בגלל שהמדינה לא מממנת.

קריאה: ברגע שהמדינה תממן, אנחנו נשנה את המציאות.

אברהם מיכאלי: ליהודי אתיופיה בארץ מגיע הדבר הזה.

אברהם מיכאלי: תנו לנו להשתלב, תנו לנו לשמוע בעברית, לראות בעברית אבל גם לשמר את התרבות והמורשת בצורה הכי אחראית על-ידי יהודים מאתיופיה ועל-ידי בני הקהילה ולא לתת גושפנקה ותמיכה לדבר הזה.

אברהם נגוסה: אני פשוט לא מבין את בני הקהילה.

כרמל שאמה-הכהן: מר נגוסה, לא קיבלת רשות דיבור.

כרמל שאמה-הכהן: צגה מלקו, בבקשה.

צגה מלקו: אני עובדת רשות השידור.

צגה מלקו: אברהם, אני מוחה על כך שאמרת שרשות השידור לא נותנת שידורים באמהרית.

צגה מלקו: קיים שידור באמהרית ברדיו במשך 26 שנים.

אברהם נגוסה: אני מדבר על הטלוויזיה.

צגה מלקו: בגילוי נאות, אני מנהלת רשת א' ב"קול ישראל" לשידור בעברית.

צגה מלקו: יחד עם זאת אני גדלתי, צמחתי, ניהלתי שידור באמהרית ב"קול ישראל".

צגה מלקו: במבצע "עופרת יצוקה" התבקשתי על-ידי מנכ"ל השידור מוטי שקלאר לתת הסבר לישובים בדרום.

צגה מלקו: אני התגייסתי בהתנדבות ובשמחה רבה עשיתי את זה.

צגה מלקו: הרעיון והיוזמה מבורכים.

צגה מלקו: אני מברכת את חברי הכנסת יריב וציון פיניאן.

צגה מלקו: אף פעם מישהו לא חשב בכיוון הזה וכשזה בא מאנשי ציבור אני מאוד מעריכה את זה.

צגה מלקו: יחד עם זאת, ישנה בעיה אחת.

צגה מלקו: כפי שאמר חברי דני אבבה, אני יותר הולכת בעניין הכלכלי.

צגה מלקו: אוכלוסיית יוצאי אתיופיה נחשבת לאוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל מבחינה כלכלית.

צגה מלקו: אבא שלי נפטר לפני 10 שנים ואמא שלי לא מחוברת לכבלים כי היא לא יכולה לשלם.

צגה מלקו: עכשיו חברי הכנסת באים עם יוזמה מבורכת אבל מאלצים את אמא שלי.

צגה מלקו: רוצים שאנשים בגיל של אמא שלי יצפו בתכניות ולא אנשים בגילי או בגיל של ילדיי שנולדו פה.

צגה מלקו: המטרה היא אוכלוסייה שלא יודעת עברית.

צגה מלקו: אבל האוכלוסייה לא יכולה לשלם.

צגה מלקו: מדברים פה על 16 שקלים אבל החבילה מגיעה לסכום של 300 שקלים בחודש.

צגה מלקו: הגמלה של אמא שלי יחסית גבוהה כי היא אסירת ציון והיא מגיעה לסכום של 3,000 שקלים.

צגה מלקו: מתוך 3,000 שקלים, כדי לצפות בתכנית הזאת, היא צריכה לשלם 300 שקל בחודש או שהיא לא תקבל.

צגה מלקו: מבחינתי לא משנה מי יפיק, מי יגיש, מי יעשה אותו.

צגה מלקו: אני אומרת שאם הכוונה לעזור לקהילה, הקהילה צריכה לקבל בחינם.

צגה מלקו: לא יכול להיות שמצד אחד באים לעזור לקהילה ובצד השני היא צריכה לשלם.

צגה מלקו: לכן אני חושבת שצריך באיזו דרך למצוא פיתרון כך שהקהילה תקבל את הערוץ ללא תשלום.

צגה מלקו: זאת דעתי האישית ובשביל זה באתי.

כרמל שאמה-הכהן: אמנון רובינשטיין, סמנכ"ל תוכן.

אמנון רובינשטיין: אני לא רוצה לדבר על החוק.

אמנון רובינשטיין: היו כאן כמה השמצות שאני חייב להסיר אותן מסדר-היום של הוועדה.

אמנון רובינשטיין: הערוץ האתיופי שקיים היום משדר 30% הפקות מקור שנעשות פה ועוסקות בענייני הקהילה.

אמנון רובינשטיין: הוא לא משדר 24 שעות ערוץ אתיופיה כפי שנאמר פה.

אמנון רובינשטיין: אברהם יודע את זה כי הוא עבד בערוץ הזה עד שהוא החליט שלא לעבוד בו.

אמנון רובינשטיין: הוא יודע בדיוק - - -

אברהם מיכאלי: מעולם לא עבדתי.

אמנון רובינשטיין: אתה עבדת.

אברהם מיכאלי: מעולם לא עבדתי.

אמנון רובינשטיין: אני אומר לכם שהתכניות שהערוץ משדר הן 30% תכניות מקור.

אמנון רובינשטיין: זה נכון שהיינו רוצים להגדיל את זה.

אמנון רובינשטיין: הסברתי בדיון הקודם שאם היה אפשר לקבל ערוץ שישדר בלי שישדרו בשבילו, אני הראשון שהיה בעד הדבר הזה כי אני באמת חושב שלקהילה מגיע את זה.

אמנון רובינשטיין: כמו שמגיע ערוץ 9 מגיע גם ערוץ אתיופי.

אמנון רובינשטיין: לצערי לא קרה הדבר הזה והיה אילוץ לעשות ערוץ בתשלום כי זה הדבר היחיד שניתן לאתיופי.

אמנון רובינשטיין: על זה יעיד ניצן חן שיושב פה כיו"ר מועצת הכבלים והוא יודע את זה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא רצינו ערוץ בתשלום, רצינו ערוץ ייעודי ולא קיבלנו.

אמנון רובינשטיין: כמו שאמר אברהם, אנחנו נשמח אם יום אחד מישהו יוכל לממן ערוץ לדי.טי.

אמנון רובינשטיין: טי ל"עידן פלוס".

אמנון רובינשטיין: זה לא קורה השבוע, זה גם לא קורה בשנה הבאה ומי יודע אם זה יקרה ב-2015.

אמנון רובינשטיין: המריבות על הערוץ הזה - - -

שלמה מולה: למה אתה חושב שזה יהיה ב-2015?

אמנון רובינשטיין: אתה לא היית בדיונים שהיו פה בוועדה הזאת בקשר למי ייכנס לדי.

אמנון רובינשטיין: טי.טי?

אמנון רובינשטיין: מתי הוא ייכנס ומתי יהיו ערוצים?

אמנון רובינשטיין: אתה לא היית פה, אני הייתי פה.

אמנון רובינשטיין: היו פה כמה דיונים.

אמנון רובינשטיין: בנוסף, כמו שנאמר החוק הזה לא מיועד לערוץ, הוא מיועד להפקות בשפה האמהרית.

אמנון רובינשטיין: הכוונה שמי שמשדר את זה יעשה את זה בפריים טיים ולכן רשום 12 שעות.

אמנון רובינשטיין: אין לי שום בעיה אם אחד מהנוכחים פה יקים ערוץ מתחרה וישדר 12 שעות והוא יקבל את הכסף.

אמנון רובינשטיין: אין שום בעיה.

אמנון רובינשטיין: ערוץ 33 שכולם מדברים עליו פה, עם תקציב של 80 מיליון שקל, משדר היום באמהרית במשך חצי שעה ביו שישי והוא לא הולך לשנות את זה.

אמנון רובינשטיין: אז שלא יגידו שערוץ 33 זה הפיתרון.

אמנון רובינשטיין: הם לא שידרו את זה עד היום ועכשיו הם משדרים חצי שעה ביום שישי.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה לסיים ולהגיד, שבערוץ שלנו יש 30% תכניות מקור, שביניהן יש תכניות דת, תכניות מסורת, תכניות על טיולים בארץ ישראל.

אמנון רובינשטיין: אני לא אפרט עכשיו את כל התכניות.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: האוצר בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתם לא נותנים יותר כסף ונפתור את הבעיות?

עופר מרגלית: אנחנו מכירים בצורך של הקהילה האתיופית.

עופר מרגלית: קיים צורך לתמיכה בהם אבל אנחנו מתנגדים לחוק בנוסח הנוכחי שלו וזאת משלל הסיבות שהוצגו פה.

עופר מרגלית: אחת הסיבות היא שהתשלום הגבוה לאוכלוסייה חלשה אינו סביר.

יריב לוין: למה אתם מתנגדים?

יריב לוין: לא הבנתי, איפה אתם מתנגדים?

יריב לוין: איך אתה אומר שאתם מתנגדים כשיש עמדה חד משמעית של הממשלה וזה עבר ועדת שרים.

עופר מרגלית: התמיכה היתה בקריאה הטרומית.

יריב לוין: לא, כולל עמדה של שר האוצר.

יריב לוין: אני מציע שתרים טלפון לראש מטה שר האוצר ותוודא איתו האם אתם מתנגדים.

רוברט טיבייב: אני מציע לדחות את הישיבה.

יריב לוין: אנחנו לא נדחה שום דבר.

יריב לוין: אתה לא מייצג את עמדת משרד האוצר אלא עמדה פרטית שלך.

עופר מרגלית: לא מדובר בעמדה פרטית.

עופר מרגלית: ככל הידוע לי זאת העמדה שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: של אגף התקציבים?

עופר מרגלית: כן.

יריב לוין: לאגף התקציבים יש מדינה עצמאית בתוך משרד האוצר.

יריב לוין: יש עמדת ממשלה, יש עמדה של שר האוצר, מה זאת אומרת?

נסים זאב: חשוב מה אתה מצביע.

רוברט טיבייב: לא תמיד עמדת שר האוצר ואגף התקציבים דומה.

אנחנו כל פעם אומרים את אותם דברים, מציגים את הדברים ואצלם הכול ממשיך כאילו כלום.

הם עקביים, אני דווקא מעריך אותם.

עופר מרגלית: לדעתנו הפלטפורמה של הכבלים והלוויין אינה מתאימה לאוכלוסייה חלשה.

עופר מרגלית: אנחנו חושבים שזה פיתרון מאוד יקר ולא סביר לתמיכה באוכלוסייה חלשה.

עופר מרגלית: הקריטריון של שידור של 12 שעות בעצם תופר את המכרז.

כרמל שאמה-הכהן: תופר את המכרז?

עופר מרגלית: לא, הדוחות מיועדות לערוץ הזה בעיקר.

עופר מרגלית: אני חוזר בי.

אתי בנדלר: לא תופר אלא מאפשר - - -

עופר מרגלית: לעניין התקציב, אני חושב שבמסגרת הדי.

עופר מרגלית: טי.

עופר מרגלית: טי שכפי שאמרתי הדיונים יקודמו במהלך הפגרה, אנחנו רואים לנכון לשלב שידור באמהרית וגם הצגנו את זה בעבר.

עופר מרגלית: אני חושב שפיתרון לעניין התקציבי יכול להיעשות באמצעות מכרז.

עופר מרגלית: מי שמציע את הסכום הכי נמוך לתמיכה מקבל אפשרות לשדר.

עופר מרגלית: אני חושב שיש הרבה פיתרונות שאפשר להציע במסגרת הדי.

עופר מרגלית: טי.

עופר מרגלית: טי.

יריב לוין: למה לא עשיתם את זה עד היום?

עופר מרגלית: זה פה, זה בפתח.

עופר מרגלית: הדיונים יהיו בפגרה.

יריב לוין: אתה יודע למה זה בפתח?

יריב לוין: כי אתם הולכים עכשיו לשלם 4.5 מיליון שקל.

יריב לוין: זה בפתח כבר 30 שנה.

נסים זאב: נשמח לשמוע פיתרון יותר טוב לשנה הקרובה.

יריב לוין: עכשיו כשצריך להוציא 4.5 מיליון שקל פתאום זה יהיה לא רק בפתח אלא גם יעבור בשער.

עופר מרגלית: עוד דבר קטן שגם הצגנו אותו בפניך.

עופר מרגלית: לעניין ההצעות לתיקון ולשידור בעתיד בפלטפורמה החינמית, אני חושב שדווקא המעבר של החוק הזה וכסף שכבר מיועד לקהילה הזאת שנותן לה מענה, סותם את הגולל על האפשרות.

יריב לוין: אתה מבין?

יריב לוין: 30 שנה לא היה כסף וזה בוצע ועכשיו בגלל החוק הזה יימנע שינוי שהוא ממש בפתח.

יריב לוין: רשמנו את דברי משרד האוצר.

יצחק וקנין: מרוב הדאגה שלכם אני עוד מעט נופל.

יצחק וקנין: תגידו, על מי אתם חושבים שאתם עובדים?

יצחק וקנין: איזו מן צורה זאת אני לא מבין אתכם?

יצחק וקנין: אתם עושים צחוק מחברי הוועדה.

נסים זאב: למה אתה לא מקיים הצבעה?

נסים זאב: יצאו דחופים מדבר המלך ואני הגעתי.

כרמל שאמה-הכהן: האוצר ביקש לדבר, לא ניתן לו לדבר?

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את הסעיפים.

שלמה מולה: לפני כן אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית.

שלמה מולה: אני הגשתי הסתייגויות.

שלמה מולה: אני רוצה שאם אנחנו עושים חקיקה נעשה זאת בצורה רצינית.

שלמה מולה: לחוק יהיו מטרות, אני רוצה שיהיו הגדרות לחוק.

כרמל שאמה-הכהן: זה בחקיקה.

כרמל שאמה-הכהן: תוכל להעיר סעיף סעיף.

שלמה מולה: מאחר ובחוק המוצע אין דברים מוגדרים אני מבקש.

אתי בנדלר: אני רוצה להעיר לך הערה אחת לעניין ההערות באופן כללי לעניין ההסתייגויות שהן בעצם הצעות שאתה מציע לתיקון הצעת החוק וככל שלא יתקבלו יהפכו להסתייגויות.

אתי בנדלר: קיבלנו אותן רק בישיבה הזאת וכפי שהן מנוסחות כרגע, חלק מההצעות על פניהן נראות יותר כהסתייגויות שמיועדות יותר לזמן דיבור במליאה.

שלמה מולה: לא, למה?

אתי בנדלר: אז נדון בהן אחת אחת ונראה לך שזה בעייתי.

אתי בנדלר: למשל, אתה מציע להוסיף סעיף מטרה לחוק אבל אין אפשרות להוסיף סעיף מטרה לחוק כי לא מדובר בחוק עצמאי.

אתי בנדלר: זה סעיף אחד בחוק התקשורת.

שלמה מולה: אני לוקח את מה שנאמר פה.

שלמה מולה: דיברו במילים בומבסטיות על שילוב עולי אתיופיה וכדומה.

שלמה מולה: כל מה שאני אומר הוא שגם אם אנחנו רוצים ללכת בהמשך לשינויים כאלה ואחרים, אני מבקש שיהיו הגדרות ברורות למה זה הולך.

שלמה מולה: אני יודע שהחוק הזה הוא חוק תפור מראש למישהו.

שלמה מולה: מאחר והחוק תפור למישהו אני רוצה שההגדרות יהיו ברורות.

יריב לוין: אדוני היושב ראש, אולי יהיה סוף?

יריב לוין: אני לא יכול להגיב כל פעם מחדש.

דנה נויפלד: אולי אפשר להציע עוד הצעה?

דנה נויפלד: אולי אפשר להוסיף לחקיקה, אם אתי תסכים, שהפיתרון הזה יהיה בתוקף, כל עוד נמצא שאין פיתרון אחר במסגרת הדי.

דנה נויפלד: טי.טי?

דנה נויפלד: זאת אומרת, ביום שבו יהיה ערוץ באמהרית בדי.

דנה נויפלד: טי.

דנה נויפלד: טי אז – זה גם יתמרץ את האוצר לעזור למצוא פיתרון במסגרת הדי.

דנה נויפלד: טי.

דנה נויפלד: טי.

רוברט טיבייב: עכשיו סיבכת את כולם.

יריב לוין: אני אגיד לך ממה החשש.

יריב לוין: השאלה מהו פיתרון?

יריב לוין: אם בסוף יגיע האוצר ויגיד שסידר 4 שעות באמהרית בדי.

יריב לוין: טי.

יריב לוין: טי ובזה פתרנו את הבעיה, בדיוק לשם אני לא רוצה להגיע.

יריב לוין: אני אומר ואני מודיע ואני מניח שזה מקובל על כולם, שאם יימצא פיתרון הולם בדי.

יריב לוין: טי.

יריב לוין: טי שיניח את דעת הכנסת והוועדה, אז החוק הזה מיותר.

כרמל שאמה-הכהן: יריב, אם זאת הדאגה, אפשר לקבוע שזאת תהיה הוראת שעה שלא פגה באופן אוטומטי אלא ששר האוצר, באישור ועדת הכלכלה, יוכל להפסיק אותה כדי לאפשר את הפיתרון האלטרנטיבי.

אתי בנדלר: סליחה?

אתי בנדלר: אני לא הבנתי את ההצעה.

אתי בנדלר: שבצו ייקבע פקיעת חוק?

דנה נויפלד: לא, באישור ועדת כלכלה כמובן.

דנה נויפלד: אם נחה דעתו של שר האוצר והכנסת - - -

כרמל שאמה-הכהן: לא לפקוע את החוק, לשנות את הסכום של 4.5 מיליון.

אתי בנדלר: זה אותו דבר.

יריב לוין: רבותיי, בואו לא נרבע את המעגל.

יריב לוין: הרי ביום שיהיה שידור מסודר - - אדוני היושב ראש, אני מזכיר שלחוק הזה יש שתי רגליים.

יריב לוין: יש רגל אחת שהיא הקצבת כסף לטובת ההפקות המקוריות שנעשות ורגל שנייה היא השידור שלהן.

יריב לוין: אם יימצא במסגרת הדי.

יריב לוין: טי.

יריב לוין: טי.

יריב לוין: פיתרון לשני הדברים גם יחד שיניח את דעת הוועדה, בתוך החוק של הדי.

יריב לוין: טי.טי.

יריב לוין: תוכל לעשות תיקון עקיף לחוק הזה ולבטל אותו ולא תהיה לך בעיה.

יריב לוין: זאת דרך המלך.

יריב לוין: אבל אם תהיה הוראת שעה שמישהו יפרש אותה כאיזו אופציה לעשות כל מידי דברים - - -

כרמל שאמה-הכהן: במסגרת הדי.

כרמל שאמה-הכהן: טי.

כרמל שאמה-הכהן: טי.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר לבטל את החוק הזה?

אתי בנדלר: בוודאי.

יריב לוין: אכן, זאת הדרך.

יריב לוין: אני כבר מודיע לכם שאני אתמוך בזה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא.

אתי בנדלר: ברשותכם, אני אתחיל להקריא.

אתי בנדלר: "הוספת סעיף 6ו2.

אתי בנדלר: 1.

אתי בנדלר: בחוק התקשורת בזק ושידורים התשמ"ה-1982 אחרי סעיף 6ו1 יבוא: השקעות בהפקות מקוריות בשפה האמהרית 6ו2(א) לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית בעבור קהילת יוצאי אתיופיה בישראל (בסעיף זה – הקהילה), ייקבע תקציב שנתי בסך 4.5 מיליון שקלים חדשים בחוקי התקציב (בסעיף זה – כספי תמיכה)" אני מציע שאחרי כל סעיף קטן יגידו מה התיקונים כדי שאפשר יהיה להצביע על כל סעיף קטן.

כרמל שאמה-הכהן: למה דווקא 4.5 מיליון?

עופר מרגלית: זאת היתה ההצעה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז בואו נעשה 6 מיליון.

אתי בנדלר: אז יגידו לך שזאת הצעה תקציבית.

יריב לוין: אל תפיל לי את החוק.

עופר מרגלית: חשוב לי לציין שהסכום הזה נקבע בתי שום תיאום איתנו.

תגיד לי, אתה באמת רציני?

על 300,000 שקלים אתה עושה עניין?

תשמור גם על הכבוד שלך.

כרמל שאמה-הכהן: איזה הצעות נוספות יש לסעיף הזה למעט ההצעה שלי?

אני הולך להגיש הצעת חוק שבניית אוהל פטורה ממס.

אתי בנדלר: חבר הכנסת מולה, אתה רוצה להגיש הצעות של הסתייגויות לסעיף קטן א'?

אתי בנדלר: אני מתכוונת לכל מה שכתוב בסעיף קטן א'.

אתי בנדלר: למשל, סעיף מטרות אי-אפשר להכניס אבל אפשר במקום " לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית בעבור קהילת יוצאי אתיופיה בישראל ולצורך סיוע בהשתלבותם והסתגלותם של עולי אתיופיה בחברה".

אתי בנדלר: כאן אני יכולה להכניס את מה שאתה רוצה.

שלמה מולה: בבקשה.

שלמה מולה: ביקשתי גם טיגרינית.

אתי בנדלר: תכף הוועדה תצביע על ההצעה הזאת.

אתי בנדלר: ההצעה השנייה שלך היא הוספת הגדרות.

שלמה מולה: אני חוזר ואומר.

שלמה מולה: תאמיני לי, אני מדויק במה שאני אומר.

שלמה מולה: מאחר ואמרו שזה מיועד לכל קהילת עולי אתיופיה אני רוצה שיובן בחוק שזה לא משרת את כל קהילת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: יש 40,000 וזה משרת פחות.

שלמה מולה: לכן בהגדרות החוק מדובר בכל קהילת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: ביקשתי להגדיר את השפה האמהרית והטיגרינאית ואני ביקשתי להגדיר את תרבותם ומסורתם של יהודי אתיופיה.

שלמה מולה: תאמיני לי, אני יודע בדיוק למה אני אומר את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל שלמה, צריך להצביע על הצעה הצעה.

כרמל שאמה-הכהן: מה ההצעות?

שלמה מולה: היא היועצת המשפטית.

שלמה מולה: אני רוצה שכל הנקודות האלה ייכנסו להגדרות.

כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה להגדיר הכול יחד והכול ייפול יחד?

כרמל שאמה-הכהן: יש דברים שיש עליהם הסכמה ויש דברים שלא בטוח שיש הסכמה.

כרמל שאמה-הכהן: תגיב הצעה הצעה ונצביע.

כרמל שאמה-הכהן: לדוגמה, על השפה הטיגרינית יש הסכמה.

שלמה מולה: אני רוצה שיהיה כתוב שהשידור יינתן לכל המשפחות יוצאות אתיופיה ולא לחלקן ושהוא יהיה בחינם.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של שלמה מולה שהשירות יינתן בחינם?

אתי בנדלר: מה זה שירות?

כרמל שאמה-הכהן: שהערוץ יהיה חינמי.

שלמה מולה: אני רוצה להמשיך.

שלמה מולה: אם את רוצה שנצביע על מה שביקשתי להגדיר, אני מבקש להצביע על כל סעיף וסעיף.

לאה ורון: אבל מתחילים את ההצבעות עם הסעיף הראשון.

אתי בנדלר: לבקשת היושב ראש, הקראתי את סעיף קטן א'.

אתי בנדלר: לכן ביקשתי איזה הצעות תיקונים יש לסעיף קטן א'.

אתי בנדלר: ניסיתי כמיטב יכולתי קצת לכוון ולומר לך שלמשל, הוספת מטרות החוק אינני יכולה להכניס כי החוק הוא חוק התקשורת בזק ושידורים ולכן אין מקום לזה.

אתי בנדלר: אבל, אני יכולה לנסות לשלב את ההצעה הזאת לא כסעיף מטרות אלא במסגרת סעיף קטן א'.

שלמה מולה: מקובל עלי.

אתי בנדלר: לגבי הגדרות, לדעתי מה שאתה כותב כאן זה לא קשור לסעיף קטן א', אבל בכל מקרה, לא מדובר כאן בהגדרה של קהילת יוצאי אתיופיה.

אתי בנדלר: זה לא משנה כרגע אם היא מונה 40,000 או 25,000 או 140,000.

אתי בנדלר: זה לא מגדיר קהילה.

לאה ורון: צריך למחוק את זה.

אתי בנדלר: אלא אם כן יש לך הצעה אחרת.

אתי בנדלר: או שאתה רוצה במקום זה איזו הסתייגות דיבור, אז אני אחבר לך איזו הסתייגות.

שלמה מולה: אז אני מבקש הסתייגות דיבור.

אתי בנדלר: אחר-כך יש הצעה במקום "בשפה האמהרית" שזה יהיה גם בשפה הטיגרינית.

אתי בנדלר: אחר-כך כתוב "תרבותם ומסורתם של יהודי אתיופיה".

אתי בנדלר: למה זה מתייחס?

לאה ורון: להסתייגות שלו לדיבור.

שלמה מולה: זה גם הסתייגות דיבור.

אתי בנדלר: זה מה שאני מנסה לברר.

אתי בנדלר: "חברה פרטית כהגדרת חוק החברות", למה זה מתייחס?

לאה ורון: מהמילה "קהילת" ועד המילה "חוק החברות", מדובר בהסתייגות לדיבור.

אתי בנדלר: אם כך, הצעות לגבי סעיף קטן א' הן כדלקמן: במקום 4.5 מיליון שקלים יהיה 4.8.

אתי בנדלר: זאת ההצעה הראשונה.

אתי בנדלר: הצעה שנייה היא של חבר הכנסת מולה שמציע להוסיף "לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית ולשם סיוע להשתלבותם והסתגלותם של עולי אתיופיה בחברה הישראלית".

אתי בנדלר: זה מה שהצעתי לך, דהיינו, להוסיף את המטרה במסגרת סעיף קטן א'.

שלמה מולה: בסדר גמור.

אתי בנדלר: אלה שתי ההצעות שקיימות כרגע לגבי סעיף קטן א'.

אתי בנדלר: לגבי זה שהערוץ יהיה חינמי, זה לא בסעיף קטן א'.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

לאה ורון: חבר הכנסת יריב לוין יצביע במקום חבר הכנסת אופיר אקוניס.

לאה ורון: חבר הכנסת אלקין יצביע במקום חבר הכנסת דני דנון.

לאה ורון: חבר הכנסת זאב יצביע במקום חבר הכנסת דוד אזולאי.

לאה ורון: חבר הכנסת שלמה מולה יצביע במקום חבר הכנסת אלי אפללו.

לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת במקום חבר הכנסת ישראל חסון.

לאה ורון: חבר הכנסת מצביע במקום חבר הכנסת נחמן שי וחבר הכנסת איתן כבל מצביע במקום חבר הכנסת עמיר פרץ.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים ראשית על הצעתי להגדיל את התקציב מ-4.5 מיליון שקלים ל-4.8 מיליון שקלים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין ההצעה התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של ח"כ מולה להוסיף את המילים אחרי "בישראל": "ולשם סיוע בהשתלבותם והסתגלותם של הקהילה בארץ".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין ההצעה התקבלה.

לאה ורון: אני מבינה שחבר הכנסת טיבייב מושך את הצעתו לגבי 4.9 מיליון שקלים.

לאה ורון: ההצעה של חבר הכנסת טיבייב נמשכה.

אתי בנדלר: ההצעה השלישית: אחרי "האמהרית" יבוא "והטיגרינאית".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד להוסיף את השפה הטיגרינאית להצעת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין ההצעה התקבלה.

רוברט אילטוב: אני אדרוש אחר-כך שיוסיפו בוכרית וקווקזית.

רוברט אילטוב: החוק הזה יעלה הרבה יותר יקר.

אתי בנדלר: עכשיו צריך להצביע על הסעיף קטן א' בנוסחו כולל התיקונים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 7 נגד – 5 נמנעים – אין סעיף קטן א' התקבל כולל התיקונים

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף התקבל.

אתי בנדלר: "(ב) המועצה תחלק את כספי התמיכה לצורך מימון הפקות מקומיות שישודרו בערוצים המשדרים בשפה האמהרית (כאן יבוא "והטיגרינית" – אתי בנדלר) מחצית מזמן השידורים שלהם לפחות, ובלבד שזמן השידורים כאמור לא יפחת מ־12 שעות ביום, במשך שישה ימים בשבוע; לעניין זה, "בשפה האמהרית" – למעט בדיבוב או בכתוביות".

אתי בנדלר: בעניין זה, יש למשרד התקשורת כמה הערות.

רועי ברית: יש לנו הערה רק לעניין הזה.

רועי ברית: אנחנו לא מבינים למה להחריג בדיבוב אם מדובר באוכלוסייה מדוברת שלא יודעת קרוא וכתוב, למה לא לדבב?

אתי בנדלר: משרד התקשורת מציע להכיר בדיבוב שפה כעונה על ההגדרות הנדרשות.

אתי בנדלר: אני חושבת שההצעה היא מאוד מאוד נכונה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה להוספת הדיבוב?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: התקבל פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לסעיף ב'.

כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על סעיף ב' כולל השינוי.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 8 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה התקבלה.

רוברט אילטוב: חברת הכנסת מיכאלי מחליפה אותי.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף התקבל.

אתי בנדלר: חבר הכנסת מולה, אתה מציע למחוק את סעיף קטן ב'?

שלמה מולה: כן, בוודאי, כך ביקשתי.

כרמל שאמה-הכהן: יש לו הצעה אחרת למחוק את הסעיף שאושר.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של מולה למחוק את סעיף ב'?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: אני רוצה לוודא.

אתי בנדלר: כל ההסתייגויות שמופיעות אצלך בסעיף קטן 2, שעניינן שינוי הסכומים, אתה רוצה אותן כהסתייגויות?

שלמה מולה: בוודאי וגם ביקשתי להצביע על כולן.

שלמה מולה: דרך אגב, כל ההסתייגויות שאנחנו ביקשנו הן בשם כל היושבים פה, איתן כבל וארבעה חברי כנסת מקדימה.

אתי בנדלר: יש עוד הסתייגות של חבר הכנסת מולה.

אתי בנדלר: "המועצה לא תחלק את כספי התמיכה לצורך מימון הפקות מקומיות שישודר בלי להבטיח שהשידורים ישודרו ב"עידן פלוס".

אתי בנדלר: אני קראתי בדיוק את הנוסח כפי שהופיע בדף ההסתייגויות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת מולה?

שלמה מולה: אני מציע שתתמכו בהסתייגות הזאת.

שלמה מולה: היו"ר כרמל שאמה.

שלמה מולה: מי בעד?

שלמה מולה: מי נגד?

שלמה מולה: הצבעה בעד – 4 נגד – 8 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: בנוסף, חבר הכנסת מולה מציע לגבי אותו סעיף קטן שלא יהיה מדובר על 12 שעות ביום אלא על שעתיים ביום.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה לשדר שעתיים ביום?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד - 5 נגד - 8 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: לאחר 6 ימים בשבוע, יבוא: "לא כולל חגים ושבתות".

אתי בנדלר: אני לא הבנתי את הרעיון.

אתי בנדלר: 6 ימים בשבוע לא צריכים לכלול חגים ושבתות.

שלמה מולה: הכוונה שהשידורים לא ישודרו בשבת ובחגים.

אתי בנדלר: מדובר כאן על 6 ימים בשבוע אז אין חובה לשדר בשבתות ובחגים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא רוצה שיהיה איסור לשדר בשבתות ובחגים.

אתי בנדלר: "ובלבד שלא ישודרו בשבתות ובחגים".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 6 נגד – 6 נמנעים – אין.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: לא היה רוב להצעתו של חבר הכנסת שלמה מולה.

אתי בנדלר: "התכנית תשודר בשידור חי".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה שהתכניות ישודרו בשידור חי?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 6 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: "התוכניות ישודרו בערוצים ציבוריים הניתנים בחינם".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: "המועצה לא תתקצב גופים פרטיים כהגדרת חברה פרטית בחוק החברות".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 3 נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא התקבלה.

אתי בנדלר: על החילופין אין צורך להצביע.

אתי בנדלר: לא הצבענו על סעיף ב'.

כרמל שאמה-הכהן: כבר הצבענו עליו.

לאה ורון: סעיף ב' כולל השינוי אושר.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ב' שהוצבע אבל לביטחון אנחנו מצביעים עליו שוב?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד –7 נגד – 5 נמנעים – אין סעיף ב' התקבל.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את ג'.

רציתי להגיד שזה נראה לי הגיוני שבן העדה האתיופית יודע מה טוב לעדה האתיופית.

כרמל שאמה-הכהן: גם אזרחי ישראל יודעים מה טוב לישראל.

אפילו אני, שאני קרוב בצבע למולה לא מרשה לעצמי להגיד מה טוב לעדה האתיופית.

אתי בנדלר: סעיף קטן ג': "ג.

אתי בנדלר: בחלוקת כספי התמיכה תבחן המועצה את התאמת ההפקות המקומיות לאחת או יותר מהמטרות המפורטות להלן וכן תביא בחשבון את השעות שבהן ישודרו ההפקות המקומיות בערוצים האמורים בסעיף קטן (ב): (1) מתן אפשרות לבני הקהילה לבטא את רחשי הקהילה, את תרבותם ואת מסורותיהם; הבלטת הישגיהם של בני הקהילה, בתוך הקהילה וכלפי החברה הישראלית כולה; מתן מידע רלוונטי בכל הנוגע להתמודדות עם גופים בישראל, ובכלל זה משרדי הממשלה והמוסדות המטפלים בקהילה; הצגת אורח החיים הישראלי כדי לסייע בקליטתם של בני הקהילה בישראל; הכרת ההיסטוריה והתרבות הישראליות.

אתי בנדלר: " כאן יש הערות למשרד התקשורת.

שלמה מולה: אם שמתם לב, בכל ההצעות האלה לא היתה לי שום הסתייגות.

כרמל שאמה-הכהן: משרד התקשורת, בבקשה.

רועי ברית: אנחנו ביקשנו להכניס לפני הסעיף הזה סעיף המסביר איך תתבצע החלוקה.

רועי ברית: שזה יהיה הוראות סעיף לפי חוק יסודות התקציב, מאחר ולא מדובר במוסד ציבור.

יריב לוין: סליחה, לא הבנתי.

רועי ברית: אני ממשרד התקשורת.

רועי ברית: אנחנו ביקשנו להכניס סעיף שמבהיר שהוראות סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, שלפיו המועצה תחלק את הכספים, הוא יחול על החלוקה כאמור שאנחנו מציעים מאחר שלא מדובר במוסד ציבור.

רועי ברית: הערוץ שייבחר אינו מוסד ציבורי וככל שיבקשו לחלק תמיכה של המדינה, מדובר בגוף אחר לפי הוראות תק"ם ולפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.

רועי ברית: לכן ביקשנו להוסיף סעיף שאמור להגיע לפני הסעיף.

רועי ברית: אני אקריא את הסעיף שאנחנו מציעים והוא יהיה סעיף קטן ג': "הוראות סעיף 3א לחוק יסודות התקציב התשמ"א-1985 יחולו על חלוקה כאמור בסעיף קטן ב', לרבות על המבחנים שתקבע המועצה בשינויים המחויבים הנובעים מכך שהחלוקה תיעשה על-ידי המועצה ושהמבחנים ייקבעו על ידה.

רועי ברית: "

דנה נויפלד: הכוונה היא שמבחני התמיכה יחולקו במבחנים שוויוניים שייקבעו מראש.

דנה נויפלד: אחד השינויים המחויבים הוא שזה לרבות על גופים נוספים שאינם מוסדות ציבור.

דנה נויפלד: זה בהמשך להוראה של אתי.

יריב לוין: זה מוסכם.

אתי בנדלר: קיבלתי את ההערה מראש.

אתי בנדלר: התקשרתי היום בבוקר למשרד התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של משרד התקשורת?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: אין עוד הערות לג'.

כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על כל ס עיף ג'.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ג'?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין סעיף ג' התקבל.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף ג' התקבל פה אחד.

משה גפני: על מה מצביעים, אדוני היושב ראש.

כרמל שאמה-הכהן: תמיכה בערוץ האתיופי.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף ד'.

לאה ורון: " (ד) בסעיף זה, "הפקה מקומית" – תכנית שרוב יוצריה, רוב מבצעיה, רוב הצוות הטכני־הנדסי שנטל חלק בהפקתה ורוב צוות ההפקה הם תושבי ישראל מבני העדה האתיופית המתגוררים בישראל דרך קבע, והיא הופקה בעבור קהל יעד ראשוני ישראלי באמהרית; בהגדרה זו, "רוב" – 75 אחוזים לפחות".

יריב לוין: לאורך כל החוק צריך להוסיף "באמהרית ובטיגרינית" לאור התיקון של שלמה.

רועי ברית: לגבי ההגדרה של בני העדה האתיופית חשבנו להציע "מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה", כפי שנכתב בחקיקה בעניין ייצוג הולם.

שלמה מולה: ההערה שלו נכונה.

אתי בנדלר: שמעתם את ההצעה של רועי?

לאה ורון: תחזור על ההצעה שלך.

רועי ברית: ההצעה היא לכתוב: "לעניין רוב צוות ההפקה, במקום "תושבי ישראל מבני העדה האתיופית", שיהיה כתוב "תושבי ישראל ומי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה".

קריאה: יש היום טכנאים ואנשי מקצוע שלא בהכרח יודעים את השפה והם בנים של יוצאי אתיופיה.

יריב לוין: מאה אחוז.

אתי בנדלר: לא הבנתי איפה אתה רוצה להוסיף את זה?

רועי ברית: לאחר "תושבי ישראל".

נסים זאב: תושבי ישראל זה כולל את השטחים או לא?

קריאה: לא.

נסים זאב: אני רוצה להוסיף את זה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ד' עם השינויים?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 7 נגד – אין נמנעים – אין סעיף ד' אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

שלמה מולה: דווקא לאור ההודעה של נציג האוצר, אני חושב שסעיף התחולה הוא חשוב.

שלמה מולה: מאחר שלא קיבלתם את ההסתייגויות שלנו ואני מניח שגם תפילו אותם במליאה, אני מציע לפחות שתקבלו את הצעתי לסעיף התחולה, שדוחה את יישום החוק עד שהעניין ייכנס ל"עידן פלוס".

יצחק וקנין: עד שתיפול הממשלה ותהיה ממשלה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מנסח את זה?

שלמה מולה: בהצעה שלי ביקשתי את סעיף התחולה ל-2020 אבל אני מוכן להסתפק ב-2015.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 8 נמנעים – אין ההצעה לא נתקבלה.

נסים זאב: אני מבקש את ההסתייגות שלי שזה כולל את השטחים.

שלמה מולה: אני מציע שקודם תעבירו את חוק יסוד גבולות המדינה.

נסים זאב: אני מבקש שזה יכלול את יהודה ושומרון.

כרמל שאמה-הכהן: אתיופי שגר באריאל לא יוכל?

אדוני היושב ראש.

יש לי הסתייגות שאני מבקש להצביע עליה פה, שהחוק הזה יחד עם "עידן פלוס" יוחל על כל שטחי יהודה ושומרון.

יריב לוין: אפשר לרדת מכל הדברים האלה?

נסים זאב: רגע, אני שואל את היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נסים זאב, אתה מוכן להגיד מה ההצעה שלך?

נסים זאב: אני מבקש שסעיף ד' יהיה כתוב "תושבי ישראל ויהודה ושומרון".

יריב לוין: בתושבי ישראל נכללים תושבי יהודה ושומרון.

כרמל שאמה-הכהן: אומרים לך שזה כולל גם את תושבי יהודה ושומרון.

כולל תושבי הרשות הפלסטינית.

נסים זאב: זאת תהיה הסתייגות דיבור.

לאה ורון: גם חבר הכנסת חסון להסתייגות דיבור?

כן.

אתי בנדלר: אני רוצה שיהיה ברור.

אתי בנדלר: ברגע שמבהירים לי שמדובר בהסתייגויות דיבור, אני מנסחת הסתייגויות באופן שונה ממה שהוצע כדי שיהיה ברור שגם אם ההסתייגות תתקבל היא לא תדחה את יתר החוק.

נסים זאב: זה כולל את יהודה ושומרון?

נסים זאב: אני רוצה לשמוע תשובה ממנה.

אתי בנדלר: אני לא יודעת.

אתי בנדלר: מי שיהיה ממונה על פרשנות החוק לאחר שהוא יתקבל הוא היועץ המשפטי לממשלה.

אתי בנדלר: אינני יודעת כיצד הוא מפרש.

נסים זאב: אז אני אבקש להוסיף את זה.

יריב לוין: אתה לא מבין שאם תכתוב את זה פה, בכל חוק אחר שזה לא כתוב יגידו שיפרשו את זה הפוך.

יריב לוין: תשיב בדיוק את התוצאה ההפוכה.

נסים זאב: אני אומר לך מה ההגדרה.

יריב לוין: אתה לא מבין שזה משליך על החוקים האחרים ואז אם תכתוב פה יגידו שבכל החוקים האחרים זה לא חל ביהודה ושומרון?

יריב לוין: אתה לא מבין את המשמעות של זה?

יריב לוין: אל תיכנס לזה.

נסים זאב: אני מבקש הסתייגות דיבור.

אתי בנדלר: זאת תהיה הסתייגות דיבור שאני אנסח אותה בצורה - - -

נסים זאב: - - אני צריך לענות לכל דברי ההסתה של כולם.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חסון יש לך הצעה שאתה רוצה שנצביע עליה?

לא, אמרתי שיש לי הסתייגות לדיבור.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

שלמה מולה: ההסתייגויות הן בשם כל חמשת חברי הכנסת.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה.